עובד ומעביד 13
● סקירת חידושי פסיקה, חקיקה ופעילות המשרד בשנים 2004/2005● 
עריכה: עו"ד אסף ברנזון יו

תוכן עניינים
 
חלק ראשון: משפט עבודה אינדיבידואלי

א.	עובד ומעביד
1.	מבחנים

ב.	סיום יחסי עבודה
1.	פיטורים
2.	התפטרות
3.	חובת שימוע/זכות טיעון
4.	הודעה מוקדמת
5.	פיצויי פיטורים
6.	שלילת/הפחתת פיצויי פיטורים
7.	פיצויי הלנת פיצויי פיטורים
8.	פיטורים שלא כדין
9. 	הזכות להיות מיוצג ע"י עו"ד/ייצוג לא הוגן
10.	הסכם פרישה/גיל פרישה
11.	פנסיה

ג.	שכר, זכויות סוציאליות וחובות
1. 	שכר עבודה
2.	שכר מינימום
3.	פיצויי הלנת שכר
4.	שעות עבודה ומנוחה
5.	ניכוי
6.	רכב צמוד/אחזקת רכב
	7.	ביטוח מנהלים
	8. 	הטבות שונות/תוספות שכר(אש"ל, נסיעות וכדומה)
	9. 	זכויות לבן-בת הזוג /ילדים/שארים
	10. 	הרעת תנאי עבודה
	11. 	המשכורת הקובעת לפנסיה
	12. 	תוספות שכר פנסיוניות
13. 	נוהג
14. 	תשלום מס
15. 	שעות נוספות
16.	קצבאות

ד.	 חופש העיסוק וכבוד האדם וחירותו
1.	הגבלת היקף משרה
2.	הגבלת תחרות/סוד מסחרי

ה. 	המשפט המינהלי
1.	חוק יסודות התקציב
2.	חוזה / תנאי עבודה הנוגדים את תקנת הציבור

ו.	אפליה בעבודה
1.	פיטורי עובדת בהריון/ טיפולי פוריות
2.	אפליה בשכר
3.	אפליה בתנאי פרישה

ז. 	 סמכות ביה"ד וסדרי דין
1.	סעדים זמניים
2.	ראיות
3.	סעדים
4.	סמכות עניינית
5. 	ערעור
6. 	זכות גילוי ועיון במסמכים
7. 	בקשה לסילוק על הסף
8. 	מעשה בית דין והשתק פלוגתא
9. 	עיכוב ביצוע
10.	התיישנות
11.	כללי

ח.	בוררות
1.	ביטול פסק בוררות

ט.	בטיחות בעבודה
1.	נזיקין

י.	ביטוח לאומי
1.	תאונת עבודה
2.	פנסיית נכות

יא.	תום לב
1.	עובד שהועסק כ"קבלן"/"קבלן" שהועסק כעובד
 2. 	עגמת נפש
 3. 	כללי

יב.	שירות המדינה ורשויות מקומיות (כללי)
 1.	 כללי

יג.	שירות המדינה (משמעת)
1.	השעיה
2.	ביה"ד למשמעת
3.	כללי

יד.	שירות המדינה (גימלאות)
1. 	זכויות

טו.	עובדים זרים
 1. 	העסקת עובדים זרים ללא היתר
 2. 	זכויות
 3. 	כללי

טז.	ביטוח בריאות ממלכתי
1.	מימון תרופה לחולה

יז. 	הטרדה מינית
1 .	יחסי מרות
2. 	הרשעה

יח. מכרזים
1. 	ביטול/עיכוב מכרז
2.	מינויים

יט.	 חברות
1.	הרמת מסך
2.	כללי

חלק שני : משפט עבודה קיבוצי

א.	הסכמים קיבוציים
1. 	תחולת ההסכם
2. 	הפרת ההסכם
3. 	חוזה עבודה אישי

ב.	מעמד ארגון/וועד עובדים
1. 	היוועצות בוועד
2.	כללי

ג.	דיני עבודה
1.	הגבלת זכות השביתה
2.	היקף זכות השביתה

ד.	צווי הרחבה 
1.	היקף תחולת צו הרחבה

חלק שלישי: חקיקה וצווי הרחבה

א.	חקיקה
1.	כללי	

ב.	תיקוני חקיקה
1.	הצעות חוק
	
ג.	תקנות וצווים
1.	כללי	

ד.	צווי הרחבה
1. 	כללי

חלק רביעי:פעילות המשרד

א. 	מאמרים
1.	תוספת גילום מס אינה מהווה עוד רכיב במשכורת הקובעת לצורך חישוב גמלה.

ב. 	ההרצאה השנתית לזכר השופט צבי ברנזון ז"ל
1.	השביתה בראי המשפט הציבורי: השביתה, השביתה הפוליטית וזכויות האדם.

§

חלק ראשון: משפט עבודה אינדיבידואלי

א.	עובד ומעביד

1.	מבחנים

(1)	סגן יו"ר מועצה דתית הוכר כעובד בתקופת מינויו המחודש ע"י ה"ממונה"
 
■	אין לראות בסגן יו"ר המועצה הדתית בשכר לשעבר, אשר נבחר לתפקיד בבחירות המועצה במעמד של עובד מועצה בשל האיסור חבר מועצה לקבל שכר מהמועצה עפ"י הכלל האוסר ניגוד עניינים. אך מיום שסמכויות המועצה הועברו ל"ממונה", ותפקידו חודש בהתאם להחלטת ה"ממונה", יש לראותו כעובד, ומשניתוק הקשר עימו בא בהודעה וביוזמת ראש המועצה, יש לראותו כמי שפוטר. 
עב' (ב"ש) 2788/98 אסולין אלברט - המועצה הדתית שדרות ● (19.4.04 ) ● כב' השופט טוינה משה

(2)	הסתדרות העובדים הכללית היא מעבידתו של מאמן כדורסל בקבוצת הפועל ערד

■	מעבידתו של מאמן הכדורסל היא הסתדרות העובדים הכללית החדשה ולא הפועל ערד (אשר אינה כשירה לחובות וזכויות לפי חוק הספורט) וגם לא מרכז הפועל (אשר פרט לפיקוח המקצועי אין כל סממן משפטי או עובדתי הקושר את המאמן למרכז) או מועצת הפועלים בערד. על כן, אין מקום להעביר את הדיון לבוררות לפי חוק הספורט. 
 עב(בש) 2797/98, לאוניד בוגוסלבסקי - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● (27.5.04)● כב' השופט אילן סופר

 (3)	מזכיר מועצת פועלים נבחר הינו "עובד" 

■ אין די בטענה כי מזכיר מועצת הפועלים נבחר לתפקיד, כדי לקבוע כי לא מתקיימים עמו יחסי עובד מעביד. לפי מבחן ההשתלבות, הן בפן החיובי והן בפן השלילי, יש לראות במזכיר עובד ועל כן ביה"ד לעבודה מוסמך לדון בתביעה. עם זאת, המזכיר משתית את תביעותיו על זכויות הנועדות לנבחרים בלבד, לכן, למרות שהתביעה משתרעת על זכויות הן מתקופת עבודתו של המזכיר כ"עובד" והן מתקופת היותו "נבחר", אין לפצל את הדיון, שכן יש לשאוף לריכוז כל התביעות הנובעות מאותה עילה ולכן יש לעכב את ההליכים בבית הדין לעבודה ולקיים את הדיון בבוררות בפני רשות השיפוט בהסתדרות.
עב(חי) 2966/03 מוניר פארס - הסתדרות העובדים החדשה ● (5.7.04 ) ● כב' השופט רמי כהן

 (4) מעמדו של המועסק כקבלן הפך להיות מעמד של עובד בשל התנהגות הצדדים בפועל

■	תובע אשר יועד לעבודה כקבלן עצמאי הינו עובד ע"פ המבחן המשולב. גם אם כוונת הצדדים מלכתחילה הייתה כי התובע יהיה קבלן עצמאי, מעמדו שונה בהסכמת המעבידות בהתנהגות, כאשר הנפיקו לו תלושי משכורת וטופס 106, וכאשר בהסכם השני נשמט הסעיף הקובע כי התובע יקנה מכשירים מהמעבידות במחירי עלות וימכרם, בשל הבנת המעבידות כי לתובע אין יכולת ממשית לעבוד כעצמאי. 
עב(חי) 4356/99 כץ מרדכי - א.א. שידורית טלפייג'(1989) בע"מ ואח' ● (13.7.04 ) ● כב' השופטת מ. אריסון - חילו

 (5) מדריך ריקודי עם בועד המקומי רמת אפעל, הינו בעל עסק עצמאי

■	נקבע ע"פ הפן השלילי של מבחן ההשתלבות ועוד מבחנים משניים אחרים, כי מדריך ריקודים אשר הפעיל חוג ריקודי עם במתנ"ס של רמת אפעל, אשר תשלומיו שולמו לו כנגד חשבונית מס, אשר במקביל הפעיל חוגים לריקודי עם ופעילויות אחרות ואשר ביצע עבור הועד המקומי ברמת אפעל עבודות נוספות כנגד תשלום נוסף, אינו עובד אלא בעל עסק עצמאי אשר במסגרתו קיים את החוג במתנ"ס. 
עב(תא) 914795/99 עוזרי אייל - ועד מקומי רמת אפעל ● (25.7.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

 (6) מתקין שטיחים אשר הגדיר עצמו כ"קבלן עצמאי" לשם ניכוי מס הכנסה, הינו עובד

■	מתקין השטיחים הינו עובד משהתקיימו יסודותיו של מבחן ההשתלבות( הנתבעת הינה מפעל שניתן להשתלב בו, התובע אינו בעל עסק עצמאי על אף שרכש רכב מסחרי וניכה הוצאות בגינו, ואף אם היה בעל עסק עצמאי השתלבותו במפעל אינה במסגרת העסק העצמאי), משביצע עבודתו באופן אישי ולא העמיד מחליף, משכלי העבודה סופקו ע"י הנתבעת ומשעבודתו הייתה סדירה ועל בסיס מתכונת קבועה. העובדה כי הצדדים נהגו לכנות עצמם כ"קבלן עצמאי" ו"מזמין" לשם ניכוי מס ההכנסה, תשלום המע"מ ודמי הביטוח הלאומי, אין בה כשלעצמה כדי להכריע בשאלת קיומם של יחסי עובד מעביד.
עב(תא) 1179/00, בן יאיר חיים-גולדה שטיחים וטפטים בע"מ ● (16.8.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

(7) 	חבר קיבוץ, המועסק ע"י גוף חיצוני שבבעלות הקיבוץ, אינו עובד
		
■	כשמדובר בהעסקת חבר קיבוץ בגוף חיצוני שבבעלות הקיבוץ, אנו נמצאים במצב של "יחסים משולשים". ע"מ לבחון קיום יחסי עובד-מעביד יש לאמץ "מבחן מקדמי שלילי" שיבחן האם קיימת "התקשרות בין הצדדים שיוצרת ביניהם קשר משפטי, ואין בכוונת הצדדים בקשר שנוצר, שלילת יחסי עובד-מעביד". נקבע כי בשעת התקשרות חבר הקיבוץ עם המפעל הייתה כוונה להתקשרות השוללת יחסי עובד-מעביד ולכן לא התקיימו יחסי עובד-מעביד בינו ובין החברה. 
עב (נצ) 001264/02 אמיר בונה - פלסים אביזרים בע"מ, קיבוץ מרחביה, אגו"ש בע"מ ● (12.09.04 ) ● כב' השופטת עידית איצקוביץ

 (8)	 לא מתקיימים יחסי עבודה בין קיבוץ לחבריו

■	חברת קיבוץ ותיקה אינה זכאית לקבל פיצויי פיטורים בעקבות תהליכי ההפרטה אשר לטענתה מרעים את מצבה הכלכלי, משלא מתקיימים בינה לבין הקיבוץ יחסי עובד - מעביד
 עב (חי) 1263/02 חנה רייק גולדשמידט - קיבוץ איילון- אגודה חקלאית שיתופית בע"מ ● (26.9.04) ● כב' השופטת נאוה וימן

(9) 	מנהל חשבונות, אשר הינו בעל חברה משפחתית עצמאית, אינו עובד של החברה בה ביצע שירותיו
	
■	מנהל חשבונות אשר הינו בעל חברה משפחתית עצמאית אינו עובד של החברה בה ביצע את שירותיו. לחברה שלו היו משרדים לצרכיה, בהסכם בין הצדדים מנהל החשבונות הוגדר כעצמאי, הוא הביא את בנו כמחליף בתקופת מחלתו למשך מס' חודשים והוא הוגדר כ"שכיר" של החברה המשפחתית אשר בבעלותו. כן היו למנהל החשבונות מספר לקוחות אחרים. העובדה כי ההתקשרות בין מנהל החשבונות לחברה שניהל את חשבונותיה הייתה לתקופה ממושכת כשלעצמה אינה מעידה בהכרח על קיומם של יחסי עובד - מעביד. 
ע"ע 232/03 שמואל ליבוביץ - ימית שמירה אבטחה ושירותים בע"מ ● (7.11.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק- אוסוסקין, ע' רבינוביץ

 (10) השרטט העצמאי הוכר כעובד

■	שרטט הוכר כעובד למרות הסכמת הצדדים כי היחסים יהיו יחסי מזמין - קבלן. ההכרה בקיומם של יחסי עובד- מעביד באה מהטעמים הבאים: השרטט ביצע את עבודתו באופן אישי בתחומי המפעל ואף מילא כרטיס נוכחות. נקבע כי אין בעבודתו עבור מקומות נוספים, כדי לשלול ממנו מעמד של עובד. עם זאת, משהוכח כי השרטט קיבל שכר גבוה יותר כעצמאי מהשכר שהיה מקבל כעובד יש לקזז את הסכומים שקיבל ביתר מהסכומים אשר המעסיק ישלם לו בגין הזכויות הסוציאליות הנובעות ממעמדו כעובד.
ע"ע 182/99 בנימין בן יעקב - קיוליק אנד סופה (ישראל) בע"מ ואח' ● (10.11.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק- אוסוסקין, נ' ארד

(11) וטרינר שהוכר כעובד ואשר התפטר משהורעו תנאי עבודתו, זכאי לקבל פיצויי פיטורים כמפוטר

■	וטרינר הוכר כעובד משהשתלב בעסקו של הנתבע (מרפאה), ביצע עבודתו עבור לקוחות המרפאה, שכרו היה קבוע, הוא ביצע את העבודה באופן אישי וכאשר נעדר הוחלף ע"י רופאים אחרים מהמרפאה. העובדות שהווטרינר הפיק חשבוניות, דיווח לשלטונות על מעמדו כעצמאי ופתח פרקטיקה עצמאית בשעות הפנאי אינן שוללות את קיומם של יחסי עבודה. על כן, משהורעו תנאי עבודתו, זכאי הווטרינר לפיצויי פיטורים בגין התפטרות בדין מפוטר. 
עב (נצ) 1531/02 דר' אלוני יואב - דר' בראלי עמוס ● (21.11.04) ● כב' השופטת שפר ורד

(12) שדרן ומפיק רדיו ייחשב עובד על אף שלא קיבל שכר וזכויות סוציאליות במשך כל תקופת 
 עבודתו

■	שדרן ומפיק ברדיו, אשר לא קיבל שכר וזכויות סוציאליות במשך כל תקופת עבודתו (פרט לתקופה בה החליף שדרנית אחרת אשר יצאה לחופשת מחלה) ייחשב עובד ולא מתנדב, משהוכח כי הובטח לו תשלום שכר ואף כי פנה לא פעם בע"פ בנוגע לשכרו, ונענה כי תחנת הרדיו נמצאת בקשיים כלכליים ועליו להפגין סבלנות. כמו כן, נקבע כי השדרן הינו עובד לפי המבחן המעורב. לפיכך על תחנת הרדיו לשלם לשדרן תשלום עבור שכר וזכויות סוציאליות.
עב (תא) 5666/02, איציק אבל - רדיו אפ. אם. השפלה בע"מ ● (6.1.05) ● כב' השופטת ע. פוגל

 
 (13) המעסיקה תפצה העובדת שפוטרה ללא עילה ממשית, למרות הגדרת יחסי העבודה בין הצדדים כיחסי קבלן-מזמין

■	למרות הגדרת יחסי העבודה בין הצדדים כיחסי קבלן-מזמין בחלק מתקופת העבודה, משנמצא כי העובדת השתלבה בפעילות החברה, מקום עבודתה היה במשרדי החברה, ואף הונפק לה כרטיס ביקור של החברה, הרי שמתקיימים בין הצדדים יחסי עובד-מעביד. משכך, העובדת אשר העתיקה מקום מגוריה מארה"ב לישראל לצורך עבודתה בקרן ופוטרה בחוסר תום לב, בלא עילת פיטורים של ממש, תפוצה ב-39,183 $ פיצויי פיטורים ופיצוי בגין פיטורים בחוסר תום לב, 20,000$ בגין בונוס חתימה, 12,900 ₪ בגין פיצויי הלנת שכר, וכן תהיה זכאית ל-6% מחלקה של הקרן ברווחי הקרנות שבניהולה. 
עב 3172/01 פוטר דליה - ג'רוזלם גלובל ● (31.3.05) ● כב' השופטת: א' אגסי

ב.	סיום יחסי עבודה

1.	פיטורים

(1)	פיטורי מנהלת מעון אשר מעלה באמון המעבידה ע"י זיוף כרטיס נוכחות 

■	מנהלת מעון אשר נהגה לבקש מעובדות אחרות להחתים את כרטיס הנוכחות שלה, בהיעדרה, מעלה באמון המעבידה, על אף טענותיה כי עשתה זאת רק במקרים בהם עסקה בענייני המעון מחוץ לו, על כן, פיטוריה היו כדין.
ע"ע 1468/02 אמונה תנועת האישה הדתית לאומית, ע"ר - סוזי ישראלי ● (13.4.04 ) ● כב' השופטת אלישבע ברק- אוסוסקין

 (2) הוחזרה לעבודה "מתנדבת" המל"ל שפוטרה ונפסקו לזכותה פיצויים בגין עגמת נפש

■ 	נקבע כי התקיימו יחסי עובד- מעביד בין התובעת למוסד לביטוח לאומי, גם בעת שהועסקה כ"מתנדבת". הוויתור על קבלת שכר, נעשה מכורח הנסיבות ולא מרצונה החופשי, בעוד יתר הסממנים מעידים על השתלבותה המלאה כעובדת מן המניין. בנוסף, נפל פגם מהותי בפיטוריה משנשללה ממנה זכות הטיעון הקיימת גם כלפי עובד ב"חוזה מיוחד". על כן, הוחלט להשיבה לעבודתה ולזכותה בפיצויים בגין עגמת נפש בסך 50,000 ₪ .
ע"ע 1403/01, סוהייר סרוג'י - המוסד לביטוח לאומי ● (3.5.04 )● כב' השופטת נילי ארד 

(3)	ניתן לפטר עובד בהליך פיטורים תקין, למרות החלטה קודמת של ביה"ד לא לפטרו עקב פגמים בהליך הקודם

■	ביטול פיטורים בהליך קודם, עקב פגמים שנפלו בהליך הפיטורים, ללא הוראה פוזיטיבית מפורשת וברורה האוסרת לקיים הליך פיטורים מחודש, תקין, שיעמוד בדרישות חוזה העבודה והדין, אינו מונע מהמעבידה לפטר את העובד בהליך תקין וחוקי. על כן, משנקטה המועצה בהליך פיטורים תקין, ענייני, אשר אינו חורג ממתחם הסבירות, יש לקבל את פיטורי העובד. 
עב (תא) 3959/03, בש"א 2960/03, אגוזי זמיר- המועצה המקומית גבעת שמואל ● (16.5.04 ) ● כב' השופטת מיכל לויט

(4) הוחלט להחזיר לעבודה עובדת רשות מקומית שפוטרה שלא כדין

■ 	משלא הוכחה כל סיבה סבירה מגובשת ומספקת לפיטורי עובדת הרשות המקומית, לאור קביעותה, כאשר לא ברור מדוע לא ניתן היה להמתין עם נושא הפיטורים עד לסיום "תכנית האיחוד" של הרשות המקומית עם רשות מקומית אחרת ולא היה ברור מדוע פוטרה העובדת באופן מיידי ללא שניתנה לה הזדמנות לעבוד בתקופת ההודעה המוקדמת, תוך פגיעה בכבודה ובאפשרות למצוא עבודה חלופית, יש להחזירה לעבודתה. 
עב (תא) 3878/04, צביה לנדברג - מועצה מקומית נווה מונסון ● (30.5.04)● כב' השופט דוידוב-מוטולה סיגל

 (5) פיטורי השרים אביגדור ליברמן ובני איילון נעשו כדין

■ 	ס' 22 לחוק יסוד הממשלה מעניק לראש הממשלה סמכות להפסיק את כהונתו של שר, ומלשונו עולה כי נשללה מראש כל אפשרות כי שר יכפה את כהונתו על מי שבממשלתו הוא מכהן. לכן, משלא ניתן היה לאתר את השר אילון, ככל הנראה במתכוון, הורה היוהמ"ש לשגר את תהליך ההמצאה באמצעות פקס וכן ע"י המצאה באמצעות שליח לבית השר (ניסיון אשר נכשל) ולמשרדו. הנחייה זו נכונה היא , מתוך ראיית תכליתו של החוק, למרות שאין חוק היסוד העוסק בה במפורש, על כן פיטוריו נעשו כדין. עם זאת, השופט בחר לא להכריע בהחלטת בינים זו בשאלה האם סיבת פיטורי השרים מוצדקת, שהרי שני השרים מהווים סיעה שלמה בממשלתה, ולמעשה כל "חטאם " מצטמצם לכך שהם חלקו על דעתו של ראש הממשלה בסוגיה בעלת חשיבות לאומית והם צפויים להצביע נגדה.
בג"צ 5261/04 יוסי פוקס נ' כב' ראש ממשלת ישראל מר אריאל שרון ● (6.6.04)● כב' השופט א' א' לוי

(6) פיטורי עובד ותיק נעשו כדין

■	עובד אשר פוטר טען כי הסיבה העיקרית לפיטורין הינה החלטתו של המנכ"ל החדש לפטר עובדים ותיקים. ביה"ד מצא כי מרבית המפוטרים היו עובדים זוטרים וכי הטעם לפיטורי העובד היה בעיקרו חוסר שיתוף הפעולה שנטען כלפיו. על כן נקבע ברוב דיעות כי הפיטורים נעשו כדין ואין לומר שבבסיסם חוסר תום לב ושרירות. 
ע"ע 300019/98 דב אורן - דניה סיבוס● (7.7.04 ) ● כב' השופטים:הנשיא, א' ברק-אוסוסקין, ע' רבינוביץ, נ' ארד

(7) משלא הייתה למעבידה אפשרות להמשיך להעסיק את העובד במפעל, יש לראותו כמפוטר

■	ביה"ד הארצי קבע כי אמנם ערכאת ערעור אינה מתערבת בממצאים עובדתיים של הערכאה הדיונית, עם זאת אין מניעה להערכה אחרת של ערכאת הערעור את אותם ממצאים עובדתיים. ביה"ד הארצי הפך את הילכת ביה"ד קמא וקבע כי לעובד לא נמסרה כל הודעה בכתב או בע"פ בדבר פיטוריו אך המעבידה לא יכלה להעסיקו בשל אי הסכמת המפעל לאפשר לעובד להיכנס אליו, על כן העובד פוטר והוא זכאי לפיצויי פיטורין.
ע"ע 150/03, אלי יודה - שמעון יוסף חברת הובלות ושאיבות שי בע"מ ● (19.08.04 ) ● כב' השופט י' פליטמן

 (8) בוטל צו המניעה הזמני המונע פיטורי עובדים ארעיים בחברת החשמל

■	חברת החשמל רשאית לפטר עובדים ארעיים שהועסקו כמהנדסים בחברה בחוזה מיוחד לתקופה של 10 שנים, אשר פיטוריהם נעשו בהתאם להסכמים ולהסדרים הקיבוציים קיבלו את הסכמת ועד העובדים, ומשהוכח כי העובדים חתומים על מסמך לפיו הם מודעים למעמדם כעובדים ארעיים אשר בתום תקופת העסקתם יפוטרו מעבודתם בחברה. ביה"ד הארצי ביטל בכך צו מניעה זמני של ביה"ד האיזורי שהורה על מניעת הפיטורים.
עע 198/05 חברת החשמל לישראל -אלכסנדר וולוביץ ואח' ●(28.3.2005)● כב' השופטים:הנשיא א' אדלר, ש' צור, ו' וירט-ליבנה.

2.	התפטרות

(1) על עובד המתכוון להתפטר בשל הרעת תנאי עבודתו מוטלת החובה להודיע למעבידו על כך 

■	עובד אשר לא הודיע למעבידו על כוונתו להתפטר בעקבות הרעה מוחשית בתנאי עבודתו אינו זכאי לפיצויי פיטורין, משלא נתן למעבידו הזדמנות לתקן את הרעת התנאים ולמנוע את הסיבה להתפטרות. חובת ההודעה על הכוונה להתפטר נובעת לא רק מכוונת החוק אלא גם מחובת תום הלב המוטלת על הצדדים ליחסי העבודה. 
עב(תא) 300032/98, אינון מקס-קי בי מערכות מתקדמות לניקוי בע"מ ● (9.8.04 ) ● כב' השופטת ו' וירט-ליבנה

(2) 	סירוב עובדת בהריון להצעות עבודה מחברת כ"א במקום עבודה שונה מהווה התפטרות

■	עובדת חברת כח אדם, אשר פוטרה ממקום עבודתה בבנק במהלך ההריון, רשאית לסרב להצעת עבודה אחרת מחברת כח האדם, מכל סיבה שהיא. אולם, אם היא בוחרת לעשות כן, אל לה לבוא בטענה או תביעה כספית כנגד חברת כ"א שכן היא שהתפטרה על דרך סירוב להצעות עבודה שהוגשו לה. 
עב(י-ם) 2044/02 שזו סיגל - מנפאואר ישראל בע"מ ● (11.10.04 ) ● כב' השופטת רונית רוזנפלד

(3) עובד אשר התפטר לפני תום תקופה מוסכמת יפצה המעביד בגין הוצאות הכשרה 

■	עובד אשר התפטר מעבודתו, בטענה של הרעת תנאים חויב לפצות את המעסיקה בסך של 63,000 ₪ בגין הוצאות הכשרה, משנמצא כי חתם על כתב "הסכמה אישור והתחייבות", לפיו התחייב לשלם לחברה פיצוי בגין הוצאות הכשרה שעבר, אם יתפטר לפני חלוף שנתיים ממועד קורס ההכשרה. נקבע כי במקרה בו המעסיק השקיע משאבים מיוחדים ויקרים בהכשרת העובד והעובד התחייב לעבוד אצלו למשך תקופה מסוימת, ניתן להצדיק את הגבלת עיסוק העובד למשך תקופה מסוימת כתמורה עבור ההשקעה של המעסיק בהכשרתו. קל וחומר שקביעה זו חלה כאשר מדובר בפיצוי מוסכם ולא בהגבלת עיסוק. כן חויב העובד בתשלום של 2,000 ₪ שכ"ט עו"ד.
עב 9460/00 (תא) ארקיע קווי תעופה ישראליים בע"מ-חגי יהלום● (11.4.05) ● כב' השופטת: י' הדס.

3.	חובת שימוע/זכות טיעון

(1) ניתן צו מניעה זמני המורה להחזיר עובדת לעבודתה משפוטרה בהיעדר שימוע

■ 	ניתן צו זמני המורה לבטל את הודעת הפיטורים שניתנה לעובדת משלא נערך שימוע לעובדת. נקבע כי גם אם המעבידה הינה עמותה פרטית של הקונגרס היהודי העולמי אשר הינו גוף ציבורי, ואף אם נתייחס אליה כגוף פרטי, חובת זכות השימוע תחול עליה, במיוחד לאור המיומנות אשר נרכשה על ידיה (17 שנים) אשר ספק אם ניתנת ליישום כלשהו במקום אחר ולאור גילה המבוגר (57).
 בש"א (י-ם) 15289/04 קדמי סימונה - הקונגרס היהודי עולמי, ישראל ● (28.4.04 ) ● כב' השופטת שדיאור שרה

(2)	שימוע לעו"ד המועסק בלשכה המשפטית בעירייה יערך בפני ראש העיריה

■	ביה"ד נענה לבקשתו של עו"ד המועסק בלשכה המשפטית בעירייה כי השימוע בעל פה בנושא פיטוריו יערך בפני ראש העיריה. הוכח יותר מטעם אחד לקיום השימוע בפני ראש העיריה, על אף שלדעת ביה"ד לא נדרש טעם מיוחד בעניין זה. ביה"ד הורה על ביטול הליכי הפיטורים עד לקיום השימוע כאמור.
בש"א (ים) 15407/04, עו"ד אלעזר מור - עיריית ירושלים ואח' ● (27.5.04)● כב' השופטת שרה שדיאור

(3) קיימת חובת שימוע בפיטורי צמצום

■	בכל מקרה של כוונה לעשות שינוי כפוי בתנאי עבודה של עובד, במיוחד כשמדובר בפיטורין, אף אם הם בגין מצב כלכלי קשה, יש לקיים הליך שימוע.
עב (חי) 7892/00, אלבז יוכבד - עמותת בית גפן- מרכז ערבי יהודי לתרבות וחברה נוער וספורט ● (2.6.04 ) ● כב' השופטת עפרה ורבנר

(4) הוראות בהסכם קיבוצי החלות בהליך פיטורין יחולו גם על הליך הפחתת משרה 

■	המטרה בהוראות המסדירות את הליך הפיטורים היא לאפשר למרצה המיועד לפיטורים להתנגד להחלטה ולפעול לשינויה ובמקביל לאפשר לו להתארגן לקראת השנה הבאה, מטרה המתאימה גם להליך של הפחתת משרה. במקרה הנדון, ההחלטה בדבר הפחתת היקף המשרה לוקה בפגמים מהותיים (נמסרה למרצה באיחור, בהיעדר שימוע וללא התייעצות עם ארגון העובדים) על כן, יש להפעיל את דוקטרינת הבטלות היחסית ולחייב את האקדמיה בפיצוי כספי. 
עב (ים) 3163/01, כהן ראובן - בצלאל אקדמיה לאומנות ועיצוב ● (21.6.04 ) ● כב' השופטת רונית רוזנפלד

(5)	נפסקו פיצויים בגין אי קיום הליכי שימוע, לבוחן משרד התחבורה אשר נחשד בשיבוש הליכי חקירה פלילית, וחזר בו ממעשיו ליום המחרת

■	נפסקו פיצויים בסכום השווה לארבע משכורות, בגין אי קיום הליך שימוע, לבוחן משרד התחבורה, אשר לא הוארך חוזה עבודתו (הבוחן עבד במשך 3.5. שנים בעוד בוחן אשר אין טענות כלפיו עובד בד"כ במשך 5 שנים אשר בסיומם הינו זכאי לקבל רישיון להוראת נהיגה) משנחשד בשיבוש הליכי חקירה בעניין שוחד, ואשר פנה ביוזמתו ביום המחרת לגורמים המוסמכים והחזיר את החפצים שנמסרו לו ע"י אחד החשודים. עוד נקבע כי על אף שחזר בו ממעשיו למחרת היום, משהתערערו יחסי האמון בין הצדדים, אין לכפות יחסי עבודה עמו על משרד התחבורה ו/או להתערב בשיקול דעתו שלא לחדש את חוזה העבודה. 
ע"ע 117/03 אשר חורב - נציבות שירות המדינה ואח'● (16.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ע' רבינוביץ, ש' צור

4.	הודעה מוקדמת

(1) תנאי לזכאות לתקופת ההודעה המוקדמת הוא עבודה בפועל בתפקידו של העובד עובר לפרישתו

■	נדחתה טענת טייסים לפיה אי החלת הוראת ההסכם הקיבוצי עליהם, לפיה גיל הפרישה של עובד שהועסק בחברה יותר מ-10 שנים רצופות, וקיבל קביעות בחברה בתחולה לתאריך שלפני יום 1.1.95 הוא 65 ושלושה חודשים הינה הפרת הוראות ההסכם הקיבוצי והפלייתם לרעה מטעמי גיל. משנמצא כי לא קיימת אפשרות ממשית להעסקת הטייסים בתפקידים חלופיים מתאימים בחברה ערב הגיעם לגיל פרישה, נדחתה טענתם לפיה זכות להודעה מוקדמת של 3 חודשים לאחר גיל הפרישה מהעבודה אינה מותנית בביצוע העבודה בפועל ונקבע כי תנאי הכרחי לזכאות לתקופת ההודעה המוקדמת הינו העבודה בפועל בתקופת ההודעה המוקדמת. 
עב (תא) 1232/02 שמעון הלר ואח' - אל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ ● (17.4.05) ● כב' השופטת: ל' גליקסמן

5.	פיצויי פיטורים

(1) נפסקו פיצויים בסכום של 36,000 ₪ לווטרינר בשל אי חידוש חוזה עבודתו
 
■	אי חידוש חוזה עבודתו של ווטרינר, כשמדובר בהעסקה מתמשכת ומתחדשת מידי חצי שנה, זהה לפיטוריו, הגם שהווטרינר אינו עובד קבוע. כמו כן, ההחלטה על אי חידוש החוזה התקבלה בהיעדר שימוע ולא ע"י הגוף המוסמך לכך. על כן נפסקו לווטרינר פיצויים בסכום של 36,000 ₪ השווה בערכו לשישה חודשי עבודה לערך.
עב' (חי) 2444/98 ד"ר יורם ולטר- איגוד ערים אזור שומרון ● (19.4.04 ) ● כב' השופטת מ. אריסון - חילו

(2) נפסקו פיצויי פיטורין בסך 6,000 ₪ בנוסף לפיצויים שנפסקו בביה"ד קמא לעובד שפוטר 
 בעקבות הגשת תביעה כנגד המעבידה

■ פיטורי עובד, כסנקציה על כך שהגיש תביעה כנגד המעבידה בגין הפרשי שכר, פסולים, אסורים ונגועים בהפרת זכות היסוד של המתדיין למיצוי הדין בערכאות ובפגיעה מהותית בה וכמוה כפגיעה בזכות לשוויון ולחופש התארגנות של העובדים. על כן, נפסקו לעובד פיצויים בסכום כולל של 6,000 בנוסף לסכום הפיצוי שהשית עליה ביה"ד האזורי בסך 8,000 ₪.
ע"ע 1503/01, עופר יחיאלי - חברת השמירה בע"מ ● (6.5.04 )● כב' השופטת נילי ארד 

(3) עובד זכאי לתשלום מרכיב פיצויי פיטורין בפוליסת הביטוח כאמור בחוזה העסקתו המקורי 

■	השינוי בחוזה העסקת עובד, ע"י מחיקת משפט מההודעה לחברת הביטוח אשר קובע כי ההעברה של הפוליסה תהא אוטומטית, לא נעשה במסמך המקורי ונעשה במהלך חד צדדי מבלי לעדכן את העובד בדבר השינוי, ובסמוך למועד בו פוטר. על כן, העובד זכאי לתשלום מרכיב פיצויי הפיטורין בפוליסת הביטוח, כאמור בחוזה המקורי ולפי כוונת הצדדים במעמד חתימת החוזה.
עב(חי) 2710/02, גרנות גרשון - קיש קירור בע"מ ● (27.5.04)● כב' השופטת עפרה ורבנר

 (4) עובדת אשר התפטרה בעקבות התנכלות מצד מנהלה הישיר, זכאית לקבל פיצויי פיטורין

■	עובדת שעבדה כסוכנת נסיעות באופיר טורס וכמנהלת הסניף בחיפה התפטרה בעקבות התנכלות מצד מנהלה הישיר, ולא בעקבות מציאת מקום עבודה חלופי.יש להכיר בעובדת כמתפטרת בדין מפוטרת כאמור בס' 11 לחוק פיצויי פיטורין. לאור הממצא של התנכלות הוכח שבנסיבות של יחסי העבודה לגביה לא ניתן לדרוש מהעובדת שתמשיך לעבוד, לפי מבחן סובייקטיבי. על כן העובדת זכאית לפיצויי פיטורין . 
עב(חי) 2467/01, וינטמן לימור-אופיר טורס בע"מ ● (5.8.04 ) ● כב' השופטת מ.אריסון-חילו

(5) עובד שפרש בהסכמה הדדית ביוזמת המעביד זכאי לפיצויי פיטורים	

■	כיוון שהיוזמה לפרישה מהעבודה באה מצד המעביד, העובד זכאי לפיצויי פיטורים מלאים למרות שהפרישה הייתה מוסכמת.
ע"ע 132/03 ראובן כהן - רשות העתיקות ● (13.10.04) ● כב' השופטים: א' ברק- אוסוסקין, ע' רבינוביץ, י' פליטמן

(6) יש לשלם פיצויי פיטורים בגין פרמיה

■ 	יש להכליל בפיצויי הפיטורים ובדמי ההודעה המוקדמת של עובד שפוטר, את רכיב הפרמיה אשר נכלל במשכורתו על פי חוזה העבודה ואשר שולם כאחוז מהכנסת המעביד ולכן הוא בגדר "שכר קיבולת". 
עע 170/03 יוסי עזרא - יה"ב פרוייקטים ומחשוב 1991 בע"מ ואח' ● (15.11.04) ● כב' השופטים: א' ברק- אוסוסקין, עמירם רבינוביץ, נ' ארד

(7) אין לשלול פיצויי פיטורים מעובד שנעדר ללא רשות מעבודתו לשם קיום מצוות דתו
■	עובד שפוטר מאחר ונעדר ללא רשות מעבודתו לצורך קיום מצוות דתו, זכאי לתשלום פיצויי פיטורים, שעה שעצם הפיטורים אף הם בגדר סנקציה. עם זאת, בשל העובדה שהעובד העמיד את המעביד בפני עובדת היעדרותו ללא מתן אפשרות סבירה להיערך למצב החדש של היעדרות בת חודש ימים, העובד אינו זכאי לדמי הודעה מוקדמת.
	עב 1812/98 אלסריעה עמר נ' יטקובסקי ובניו בע"מ● (8.4.2003) ● כב' השופט טווינה משה
		
(8)	תוספת בעד שעות נוספות תחשב בנסיבות מסוימות כחלק מהשכר הרגיל לצורך חישוב פיצוי פיטורים

■	מנהל עבודה ומפקח אשר עבד בשעות עבודה בלתי שגרתיות, כך שהשעות הבלתי שגרתיות היוו למעשה את שעות העבודה הרגילות שלו, יהיה זכאי לצורך חישוב שכרו לעניין פיצויי פיטורים לתוספת שעות נוספות גלובליות משנקבע כי התוספת באה לאור עבודתו של העובד בשעות לא שגרתיות, היא איננה בבחינת החזר הוצאות אלא מהווה חלק משכרו הרגיל לכל דבר ועניין.
	ע"ע 175/03 עמישב שרותים בע"מ - חנן אלדד ● (30.11.2004) ● כב' השופטים: א' ברק-אוסוסקין, ש' צור, ו' וירט-ליבנה.

6.	שלילת/הפחתת פיצויי פיטורים

(1) נפסקו פיצויי פיטורין חלקיים לעובד למרות ששלח ידו בכספי המעבידה

■	טענת העובד כי הודאתו ניתנה שלא כדין נדחתה, ונקבע כי העובד נטל מכספי המעבידה כמעט מידי יום במהלך תקופה של שלושה חודשים, כאמור בהודאתו. עם זאת, ולמרות חומרת המעשים, נפסקו לעובד פיצויי פיטורין חלקיים, בשל העובדה כי פיצויים אלה אמורים להבטיח לעובד, לבני משפחתו ולשאיריו תשלום פנסיה בעתיד ובכך להגן עליהם מפני עוני ומחסור ולאפשר להם קיום בכבוד אנושי בתקופה של תלות כלכלית מוגברת, ולאור העובדה כי לא הוכח/נטען נזק כספי משמעותי למעבידה. 
עב (תא) 914202/99, חלואה שלמה - תנובה, מרכז שיתופי לשיווק תוצרת חקלאית ● (27.5.04 ) ● כב' השופטת נטע רות

 (2) מורה אינה זכאית לקבל "כפל פיצוי פיטורין" 

■	מורה אשר קיבלה פיצויי פיטורין שנפסקו לזכותה בפסק דין, אך הוכח, ע"פ הוראות צו הרחבה, כי ההפרשות אותן היא מקבלת מהמכללה (המעבידה) באות במקום חובת תשלום פיצויי פיטורין, אינה זכאית ל"כפל פיצוי", על כן, עליה להשיב את סכום פיצויי הפיטורין שקיבלה, בצירוף ריבית והצמדה, בצירוף הוצאות משפט ושכ"ט למעבידה ולקרן "מבטחים".
עב (חי) 2491/03, מכללת מאר אליאס - עביר שאהין ● (10.6.04 ) ● כב' השופט ר' כהן

(3) 	העובד אינו זכאי לפיצויים עקב הסתמכות ביה"ד על פס"ד פלילי חלוט אשר קבע כי העובד גנב ממעבידו

■	בית הדין מקבל את מסקנותיו של כב' בית משפט השלום (כב' השופט בארי) המרשיע את העובד בעבירות של גניבה ממעביד וקובע כי משביצע העובד במהלך עבודתו גניבות ממעבידו, משהתפטר ומשחתם על מסמכים המאשרים כי גנב וכי אינו זכאי לפיצויי פיטורין, ללא כפייה ולחץ, הוא אינו זכאי לפיצויי פיטורים ולתמורת הודעה מוקדמת. 
עב(תא) 300410/97 כהן אהרון- פינת אור א.ל.84 בע"מ ● (11.7.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

(4) נשללו פיצויי פיטורין מעובד אשר פוטר בשל הפרות משמעת ואמון חמורות

■	נשללו לחלוטין פיצויי פיטורים מעובד אשר פוטר בשל הפרת אמונים חמורה אשר התבטאה בגניבה מהמעבידה ובהקמת עסק מתחרה. נפסק לעובד תשלום בגין פדיון חופשה בסך 5,076 ₪, והוא חויב בתשלום עבור הוצאות בסך 10,000 ₪ בשל התנהגותו הפסולה.
עב (תא) 7377/00, זיאד כמאל עבד אל ע'אני גראב - הסחוג של אמא, ששון י.בע"מ ● (18.1.05) ● כב' השופטת נטע רות

(5) נפסקו כמחצית מפיצויי הפיטורין מכוח עילה חוזית, לעובדת אשר התפטרה שלא בתו"ל, אך 
גם מעבידה נהג בחוסר תו"ל

■	עובדת בהריון, התפטרה בשל דברים קשים אשר נאמרו לה ע"י המעביד, למרות שידעה כי אין בכוונת המעביד להפסיק את עבודתה. התנהגותה זו הינה חסרת תו"ל וניצול התבטאותו של המעביד בעידנא דריתחא. עם זאת, גם המעביד פעל שלא בתו"ל משלא הבהיר לעובדת באופן מפורש וחד משמעי את כוונתו שלא לשלם לה פיצויי פיטורים במידה שתתפטר. מששני הצדדים פעלו שלא בתו"ל הוחלט לפצות את התובעת במחצית מסכום פיצויי הפיטורים, מכוח עילה חוזית ולא מכוח עילה לפי חוק פיצויי פיטורים.
עב (תא) 7987/00, סיני אורלי - ישר אובוז סוכנות לביטוח ואח' ● (27.1.05) ● כב' השופטת נטע רות

7.	פיצויי הלנת פיצויי פיטורים

(1) אין לכלול בגמלתו של עובד לשעבר בחברה בפירוק פיצויי הלנת פיצויי פיטורים

■	אין לכלול בגמלתו של עובד לשעבר מחברה בפירוק פיצויי הלנת פיצויי פיטורים. נקבע כי תכלית דיני הלנת השכר היא להרתיע מעביד מלפגוע בזכויות בסיסיות של עובד הן בזמן תקופת עבודתו והן עם סיום יחסי העבודה עימו. אולם אין כל ערך הרתעתי להוספת סכום כסף נוסף למצבת חובות של מעביד בעת פירעון, דבר הגורם לתכליתם של דיני ההלנה להפוך לחסרת משמעות. חוק הגנת השכר פוטר חברה בפירוק מתשלום פיצויי הלנה. משפטור המפרק מתשלום פיצויי הלנה פטור מתשלומם גם המוסד לביטוח לאומי, המשמש גם הוא כמבטח לגבי זכויות עובדים בפירוק.
פשר (תא) 1066/02 ויקטור קרמר - עו"ד מיכה צמיר ואח' ● (25.10.04) ● כב' השופטת אלשיך ורדה

(2) נקבעו פיצוי הלנת פיצויי פיטורים לעובד בשל מחדלי המעביד

■	בהתאם לתנאי פוליסת ביטוח מנהלים, חברת ביטוח יכולה לשחרר כספי פיצויים רק לאחר שהמעביד מעביר הוראה בכתב לעשות כן והודעה שהמבוטח סיים לעבוד. על המעביד מוטלת החובה לדאוג לשחרור הכספים מיוזמתו מיד עם סיום עבודתו של העובד בחברה. נקבע כי המעביד לא הציג סיבה המצדיקה את הוצאת מכתב השחרור כשלושה חודשים לאחר סיום העסקתו של העובד, על המעביד היה לבחון ולברר מדוע הכספים לא הועברו לעובד ביעילות ובמהירות. ומשלא עשה כן על המעביד לשלם לעובד פיצויי הלנת פיצויי פיטורים בגין סכום הפיצויים בסך 32,760 ₪ בשיעור מחצית מהנקוב בחוק הגנת השכר, החל מיום שהיו צריכים להשתלם הפיצויים ועד ליום הוצאת מכתב שחרור הכספים ע"י המעביד, החל מיום זה ועד מילויו כנדרש של טופס 161 יעמוד סכום פיצויי ההלנה על רבע מהסכום הנקוב בחוק.כן חויב המעביד לשלם שכ"ט עו"ד בסך 2,000 ₪.
עב 2746/02, מימון יוסף - עיריית באר שבע ואח' ● (22.2.05) ● כב' השופט אילן סופר

8.	פיטורים שלא כדין

(1) המדינה חויבה להחזיר לעבודה ולפצות שני עובדי משרד החקלאות שפוטרו שלא כדין לפני 5 
שנים בפיטורי צמצום

■	המדינה חויבה להחזיר לעבודה שני עובדים שפוטרו בפיטורי צמצום לפני 5 שנים בניגוד לחוק מעבודתם במשרד החקלאות ולשלם להם פיצויים רק בגין חלק מהתקופה בה לא עבדו (מיום מתן פס"ד של ביה"ד הארצי לעבודה בעניינו של עובד אחר ועד ליום התביעה באזורי - כ-26 חודשים), כיוון שהעובדים הסכימו להקפיא את תביעתם עד להחלטה בביה"ד הארצי. נקבע כי אין מקום לאבחן בין עניינם של העובדים לעניינו של עובד אחר, אשר לגביו קבע ביה"ד הארצי כי פיטוריו היו בניגוד לחוק.
עב (בש) 1188/00, 1192/00 תקותי אפריים ואח' - מדינת ישראל, משרד החקלאות ● (29.11.04) ● כב' השופט משה טווינה

(2) פיטורים בסמוך למימוש אופציות למניות אינם מקימים חזקה בדבר פיטורים שלא כדין 

■	נדחתה תביעתו של מפתח תוכנה בצ'ק פוינט שפוטר בסמוך למימוש אופצית למניות, בשל חוסר שביעות רצון המעסיקה ממנו, משלא הצליח להוכיח כי פיטוריו נעשו שלא כדין. תנאי למימוש האופציות הוא כי התובע עדיין עובד החברה במועד בו ניתן לממש האופציות, התובע ידע כי קיים סיכון שהעסקתו תיפסק לפני מועד זה, בין היתר בגלל אפשרות שיפוטר מן החברה. עצם החתימה על חוזה המקנה זכות מותנית לאופציות,לכשעצמה, אינה מקנה את הזכות להיות מועסק בחברה עד מועד מימוש האופציות, ואינה מקנה את הזכות לממש את האופציות בכל מקרה. 
עב (תא) 4286/01, יפים פולבוי - צ'ק פוינט טכנולוגיות תוכנה בע"מ● (12.12.04) ● כב' השופטת ע' פוגל.

(3) בוטלו פיטוריו של עובד חב' מטרודן אשר פוטר על רקע התארגנות עובדים

■	בוטלו פיטוריו של עובד חב' מטרודן אשר סיבת פיטוריו המוצהרת הייתה אי עמידה בנוהלי הבטיחות, ואשר נעשו בחיפזון, ללא שימוע ותוך אפליה בין העובד ובין עובדים אחרים, משביה"ד הגיע למסקנה כי לולא העובד היה מעורב בהתארגנות העובדים, ספק אם היה מפוטר.
סק 1074/04 הסתדרות העובדים הכללית החדשה במרחב הנגב- מטרודן ב"ש בע"מ● (20.2.2005) ● כב' השופט אילן סופר

(4) פיטורי הסייעת בשל השקפת עולמה הינם לא חוקיים ובחוסר תום לב

■	עמותה השייכת לרשת המעונות של ש"ס, אשר פיטרה סייעת בגן ילדים של העמותה, משזו סירבה להעביר את ילדיה ללמוד במוסדות ש"ס, תשלם לסייעת פיצוי בסך של 30,000 ₪ בגין נזק ממוני ושאינו ממוני וכן שכ"ט עו"ד, משנקבע כי הפיטורים הינם מחמת אפליה, מטעמי דת והשקפת עולם, ולפיכך שרירותיים, לא חוקיים ובחוסר תום לב. 
עב 4517/03, שרה דהן-מעיין חיים ושלום עמותה ● (3.3.05) ● כב' השופטת י' גלטנר-הופן

(5) המעסיקה תפצה עובד אשר כשל בבדיקת פוליגרף ופוטר

■	פטורי העובד לאחר שכשל בבדיקת פוליגרף בעניין גניבה שארעה במקום עבודתו, היו שלא כדין, תוך הפרת הוראות ההסכם הקיבוצי ותוך הפרת חובת תום הלב ביישום ההוראות הללו, משנמצא כי המעסיקה אילצה את העובד להיבדק בבדיקת פוליגרף "כאמצעי ראשון", ללא ראיות ממשיות, ואף אילצה אותו לחתום על הסכמה גורפת במסגרת הוא נדרש לוותר מראש וללא מודעות על זכויות מגן וזכויות יסוד, לרבות על הזכות לשם טוב. לפיכך, חויבה המעסיקה בתשלום פיצוי בגין עוגמת נפש בסך 30,000 ₪, פיצוי בגין הפרת הסכם עבודה ובשל פיטורים של כדין בסך של 25,158 ₪ והוצאות משפט בסך 12,000 ₪. 
עב 5789/01 בנג'י יניב - שופרסל בע"מ● (3.3.05) ● כב' השופטת נ' רות

9. 	הזכות להיות מיוצג ע"י עו"ד/ייצוג לא הוגן

(1)	עובד שחתם על הסכם פשרה לסילוק תביעותיו בגין סיום עבודתו, אינו מושתק מלטעון בגין ייצוג לא הולם

■	אין למחוק תביעתו של עובד אשר חתם על הסכם פשרה לסילוק מוחלט וסופי של מלוא תביעותיו בגין עבודתו שהופסקה, וההסכם קיבל תוקף של פסק דין, משטענותיו החדשות הינן בגין ייצוג לא הולם, משהעילות אינן זהות, ומשהצדדים אינם זהים.
ע"ע 1095/02, דניאל דותן - הסתדרות המורים ואח' ● (26.09.04)● כב' השופטים: א' ברק אוסוסקין, ע' רבינוביץ, י' פליטמן

10.	הסכם פרישה/גיל פרישה

(1) גיל הפרישה, לשם חישוב הפסד השתכרותו של קטין אשר נפגע בתאונת דרכים, הוא 67

■	נפסקו פיצויים לקטין אשר נפגע בתאונת דרכים. נקבע כי גיל הפרישה מהעבודה לשם חישוב "השנים האבודות" הינו 67 , לאור התיקון בחוק גיל פרישה, התשס"ד-2004. עוד נקבע, כי עקרונית זכאי הקטין לקבל פיצוי בגין ראש נזק "הפסד פנסיה בעתיד", אך מאחר ומדובר בהפסד השתכרות חלקי, וכי יש לקחת בחשבון את שיעור ההפרשות שעל התובע להפריש משכרו לגבי כל תקופת עבודתו וספק אם יוותר סכום כלשהו בגין רכיב שכר זה.
ת"א 10252/96 מוהנד חטיב קטין יליד 1994 - הכשרת הישוב חברה לביטוח בע"מ ● (29.8.04 ) ● כב' השופטת ש' וסרקרוג

(2) המעסיקה רשאית לעשות הבחנה בתנאי פרישת העובדים כשמתקיימים הבדלים של ממש 
בין העובדים השונים ובנסיבות פיטוריהם

■	נדחתה תביעת עובדת אשר ביקשה לפרוש מרצון מעבודתה בגיל 62, בתנאי פרישה מיטיבים של 150% פיצויי פיטורים ו-6 חודשי הסתגלות, אע"פ שהמעסיקה אישרה בעבר פרישה בתנאים דומים במסגרת פיטורי צמצום. נקבע כי כשמתקיימים הבדלים של ממש בין העובדים השונים, מבחינת אינטרס המעסיקה בהמשך העסקתם, הרי שלא יכולה להיווצר הפליה, שכן לא קיימת אחידות בפיטורי העובדים ממקום העבודה, לא מבחינת סיבת הפיטורים ולא בתנאי הפרישה.
עב 1694/01, גנון סילביה-מועצת הפירות (ייצור ושיווק) ● (20.3.05) ● כב' השופטת מ' אריסון-חילו

11.	פנסיה

(1) אין מקום לחייב את קרן מבטחים בתשלום הוצאות, למרות שפסיקת הוצאות הינה בסמכות 
וועדת הערעורים 

■ 	לועדת הערעורים של קרן הפנסיה יש סמכות לפסוק הוצאות. הכלל לכך אינו אחיד ונוקשה - על ועדת הערעורים להחליט בכל מקרה ע"פ מכלול הנסיבות, האם לחייב את הקרן או את החבר בהוצאות ואת שיעור ההוצאות. בנסיבות המקרה אין לחייב את הקרן בתשלום הוצאות, וזאת מהנימוקים הבאים: דחיית התביעה ע"י מבטחים לא הייתה שרירותית, התביעה אושרה ע"י ועדת הערעורים רק בשל העובדה שלא נמצאו מסמכים המוכיחים "באופן ברור" את טענת מבטחים, התובעת הביאה עובדות חדשות בפני וועדת הערעורים. על כן, צדקה מבטחים בהחלטתה על סמך המידע והנתונים שהיו בפניה בעת קבלת ההחלטה. 
עב(תא) 8781/01, דעי פורטונה - מבטחים מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע"מ ● (31.5.04)● כב' השופטת לאה גליקסמן

(2) אין לבטל רכישת זכויות פנסיה לעובד, למרות שהסתבר בדיעבד כי הרכישה לא הייתה כדאית

■	אין לבטל רכישת זכויות פנסיה אשר התבצעה על ידי עובד רפא"ל, ואשר בדיעבד הסתבר כי הייתה למעשה מיותרת ובלתי כדאית מבחינה כלכלית, משלא הוכח כי העובד הוטעה כפי שטען, ומשלא הצליח העובד להוכיח כי הובטח לו כי הרכישה "גמישה".
עב (חי) 2031/02 שבתאי גילברט - מדינת ישראל ואח' ● (12.10.04) ● כב' השופטת מ. פריימן

(3) מבטחים לא תחויב לכלול בותק לחישוב פנסיה תקופה שעבורה לא שולמו דמי גמולים

■	לא הוכח כי המעסיק שילם ל"מבטחים" דמי גמולים לקרן פנסיה עבור העובד בגין תקופה בת שנתיים, בה עבד העובד ובטרם נחקק סע' 19א' לחוק הגנת השכר. המנגנונים לשמירת זכויות העובד בקרן הפנסיה, הקבועים בסעיף 19א לחוק טרם נחקקו בתקופה שבמחלוקת, ו"דרכי ההשתחררות" של קרן הפנסיה מחובותיה כלפי העובד לא היו קיימות. לפיכך, אין לחייב את "מבטחים" לכלול תקופה שעבורה לא שולמו דמי גמולים, בתקופה הנכללת בוותק לעניין חישוב הפנסיה, ואין מקום להחיל על "מבטחים" חובות אמון, תום-לב וזהירות באופן רטרואקטיבי. כן נדונה שאלת זכאותו של המערער לגמלה מגיל 65 עד גיל 70, כשעבד כעצמאי, ולעניין זה נקבע כי יש להעדיף פרשנות המעודדת מבוטח להמשיך ולעבוד שכן, עפ"י התקנות, מחד הוא אינו יכול להמשיך ולבטח עצמו בביטוח פנסיוני, ומאידך הכנסתו מהגמלה נמוכה משמעותית מהכנסתו עת עבד והיה מבוטח.
עע 600035/97 מבטחים-יוסף גלאור ● (9.3.2005) ● כב' השופטים: א' ברק אוסוסקין, ע' רבינוביץ, ר' כהן.

ג.	שכר, זכויות סוציאליות וחובות

1. 	שכר עבודה

(1) על העובד התובע שכר עבודה להוכיח כי העמיד עצמו לרשות המעביד בתקופת העבודה

■	נדחתה תביעתה של מורה לשלם לה שכר עבודה עבור שתי תקופות בהן לא עבדה לטענתה בשל "העברה יזומה" לעבודה בבית ספר אחר שנעשתה שלא כדין ובשל כך שלא שובצה לעבודה באותן תקופות. משנמצא כי המורה לא הוכיחה תשתית עובדתית להוכחת זמינותה לעבודה ולא המשיכה להתייצב לעבודה בבית הספר המקורי, למרות טענותיה בדבר אי חוקיות ההעברה היזומה, הרי שעצם ההעברה, נעשה למעשה בהסכמתה ואין היא זכאית לתשלום שכר עבודה בגין תקופה זו. 
עב (ים) 1714/02 כהן פנינה-מד"י-משרד החינוך● (21.4.05) ● כב' השופטת: ר' רוזנפלד.

2.	שכר מינימום

(1) בכל סוג של עבודה, יש לשלם לעובד שכר מינימום

■	הכלל הוא כי יש לשלם שכר מינימום לעובדים בכל סוג עבודה, גם עבודה בה משולם שכר קיבולת. לפיכך, ומשהיה נהוג במקום עבודתם של העובדים לעזוב את מקום העבודה עם סיום המטלות, ומשהתקבלו העובדים לעבודה במשרה מלאה, חזקה עליהם כי עבדו במשך כל השעות הנדרשות, על כן, הינם עובדים במשרה מלאה הזכאים לשכר מינימום.
ע"ע 300162/96 חברת בתי מלון פנורמה ירושליים בע"מ - מאהד סנדוקה ● (1.6.04)● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק- אוסוסקין, נילי ארד

(2) מעביד רשאי להפסיק באופן חד צדדי את התשלום בגין שעות נוספות

■ 	החלטת מעביד להפסיק באופן חד צדדי את ההעסקה בשעות נוספות ובהכרח את תשלום הגמול בעד העבודה בשעות הנוספות הינה סבירה, מידתית ובמסגרת הפררוגטיבה הניהולית של המעביד, לאור העובדה שמכסת השעות הנוספות קוצצה לכלל העובדים ולאור ההלכה הפסוקה כי עבודה בשעות נוספות אינה בגדר זכות המגיעה לעובד וההופכת במשך הזמן לחלק מתנאי העבודה אשר ניתן לכפות על המעביד.
ע"ע 367/03 רונית סעדיה - שרות התעסוקה ● (20.5.04)● כב' השופטים:, א' ברק- אוסוסקין, עמירם רבינוביץ, יגאל פליטמן

(3)	בג"צ לא יתערב בהחלטת ביה"ד הארצי לעבודה כי ניתן לערוך איזון התחשבנות לעובד על בסיס עמלות, כל עוד יקבל העובד שכר מינימום

■	החלטת ביה"ד הארצי לעבודה כי עובד אשר בסיס שכרו בנוי על עמלות בלבד, זכאי לתשלום שכר מינימום, אך המעביד רשאי לערוך התחשבנות איזון עם העובד לאחר מעשה, אינה פוגעת בזכותו הבסיסית של העובד לשכר מינימום, על כן אינה פוגעת בשורת הצדק ואין בה כל טעות משפטית מהותית. לפיכך לא יתערב בג"צ בהחלטה זו. 
בג"צ 3512/04, מיכל שזיפי - ביה"ד הארצי לעבודה ואח'● (29.12.2004) ● כב' השופטים: ד' בייניש, א' פרוקצ'ה, ע' ארבל

3.	פיצויי הלנת שכר

(1) מצבה הכלכלי הקשה של עיריית לוד מצדיק הפחתת פיצויי הלנה

■	במצבה הכלכלי הקשה של עיריית לוד, הטלת פיצויי הלנה מהווה קושי נוסף לעירייה ועלולה לפגוע באינטרסים אחרים של תושבי העיר. עם זאת, ובמיוחד במגזר הציבורי, פיצויי הלנת השכר באים להרתיע את המעביד מפני אי העברת כספים. לפיכך, האיזון הראוי יהיה בחיוב העירייה בפיצויי הלנה מופחתים. 
עב (תא) 6711/03, קרן השתלמות לאקדמאים במדעי החברה - עירית לוד ● (16.6.04 ) ● כב' השופטת א. גילצר כץ

(2) הופחתו פיצויי הלנת השכר של עובדי הרשות המקומית לוד

■	הוחלט להפחית את פיצויי הלנת השכר של עובדי עיריית לוד על מנת למנוע את קריסתה של העירייה ועל מנת לסייע לצדדים להביא להגשמת תוכנית ההבראה שהתגבשה בהסכם קיבוצי לו שותפים העובדים והעירייה. על כן נקבע כי העירייה תשלם לעובדים את שכרם השוטף במלואו ובמועדו ופיצויי הלנת שכר בשיעור שנתי כולל של 25% בלבד על השכר שלא שולם להם במועדו, זאת בנוסף לתשלום הקרן על השכר שלא שולם עד כה. אולם אם פיצויי ההלנה לא ישולמו עד ליום 14.9.04 תשלם העירייה פיצויי הלנה מלאים.
עע 1242/04, עירית לוד - אבלין דהן יו"ר ארגון עובדי לוד וארגון עובדי עירית לוד ● (09.09.04)● כב' השופטת נילי ארד

(3) פיצויי הלנת השכר של עובדי עיריית קריית מלאכי יעמדו על ריבית שנתית בשיעור 25% 
 בלבד 

■	פיצויי הלנת השכר של עובדי עיריית קריית מלאכי יעמדו על ריבית שנתית בשיעור 25% בלבד, בתוספת ריבית והצמדה. ביה"ד איזן בין מצבה הקשה של העירייה שעל אף חריגות השכר שלה, לקחה הלוואות על מנת להחזיר לעובדים הלוואה וכן חתמה על הסכם ההבראה, לבין זכות העובדים אשר כתוצאה מהלנת שכרם נגרמו להם נזקים רבים. כמו כן נקבע כי אין לפצות את העובדים בגין הלנת השכר בשנים 2000-2003, מששילמה העירייה לעובדים שכר עבור 65 ימי שביתה בהם לא היו זכאים העובדים לקבל שכר. 
עב (ב"ש) 2947/03, אבו אלי ו-300 עובדי עיריית קריית מלאכי ואח'- עיריית קריית מלאכי ואח'● (7.12.04) ● כב' השופט אילן סופר

4.	שעות עבודה ומנוחה

(1) הוחלט לנקוט באמצעי משמעת של נזיפה בלבד כלפי נגר אשר נעדר ללא רשות מעבודתו בשעות הצהריים

■	נגר, עובד עיריית חולון, אשר נהג להיעדר מעבודתו בעירייה בשעות הצהריים ללא קבלת רשות לכך, כאשר לפי טענתו עשה זאת בשל מצבו הבריאותי הלקוי, עבר ללא ספק עבירת משמעת. עם זאת, הוחלט לנקוט כלפיו באמצעי משמעת של נזיפה בלבד, בשל הנסיבות הייחודיות של המקרה.
ער"ם 5608/04 עיריית חולון נ' עובדיה סייג● (19.1.2005) ● כב' השופטת ד' בייניש

5.	ניכוי

(1)	מעביד רשאי לנכות משכר העובד בחודשים בהם שכרו מעמלות היה מעל שכר המינימום, סכום ששילם לו בחודשים בהם לא הגיע שכרו מהעמלות לשכר המינימום

■	בג"צ דחה בקשה לד"נ ואישר את פסה"ד של ביה"ד הארצי לעבודה אשר קבע כי כאשר שכר עובד משולם על בסיס עמלות בלבד, אין להפחית את שכרו משכר המינימום ויש לשלם לו מידי חודש שכר מינימום. יחד עם זאת, מעביד רשאי לנכות, לאחר מעשה, משכר העובד בחודשים שבהם שכרו מעמלות היה גבוה יותר משכר המינימום, סכום אשר שילם לו בחודשים קודמים, שבהם לא הגיע שכרו מהעמלות, לשכר המינימום. 
דנג"צ 922/05 מיכל שזיפי- ביה"ד הארצי לעבודה ● (20.3.2005) ● כב' השופט: מ' חשין.

6.	רכב צמוד/אחזקת רכב

(1)	מל"ל אינו רשאי לחזור למעביד אשר התיר לעובדו לנהוג ברכב אשר ברשותו (מחזיק/בעל) לצרכי עבודה 

■ 	בנסיבות בהן מעביד שכר רכב (מחזיק ברכב) לעובדו, כמו גם בנסיבות בהן המעביד הינו בעל רכב והוא התיר לעובדו לנהוג ברכב לצרכי עבודה, והרכב היה מעורב בתאונת דרכים, המוסד לביטוח לאומי אינו רשאי לחזור למעביד כצד שלישי, כאמור בס' 82(ג) לפקודת הנזיקין {נוסח חדש}. על כן, אין הניזוק זכאי ל-25% מגובה נזקיו עקב תאונת הדרכים.
ע"א 5627/02, 5584/01 עיזבון המנוח שמואל מנשה ז"ל ואח' - אררט חברה לביטוח בע"מ ● (22.4.04 )● כב' השופט ת' אור 

(2)	עובדת, אשר סירבה להחזיר לחברה את רכבה למשך חופשת הלידה, תשלם 1755 ₪ בגין הוצאות לאיתור הרכב

■	עובדת אשר שהתה בחופשת לידה וסירבה להחזיר את רכבה לחברה בה עבדה, או לתאם מועד להחזרת הרכב, תשלם לחברה 1755 ₪ בצירוף הפרשי הצמדה וריבית כחוק מיום 7.6.00 ועד למועד התשלום בפועל, בגין הוצאות אשר אותן נאלצה החברה לשלם לחברת החקירות בעד איתור ולקיחת הרכב. 
עב (תא) 2655/01 דליה גורביץ - דקסון בע"מ ● (21.10.04) ● כב' השופטת דינה אפרתי

 7.	ביטוח מנהלים

(1) השוואה בין הסדר פנסיה תקציבית לבין ביטוח המנהלים

■ 	סמנכ"ל אשר העדיף להיות מבוטח בביטוח מנהלים, וויתר מרצונו החופשי על זכאותו מכוח הסדר קיבוצי לפנסיה תקציבית של בית החולים (גוף פרטי), אינו זכאי לתשלום בגין הפרש היוון הפנסיה התקציבית לבין ערכו של ביטוח המנהליים. זאת, בשל ההתייחסות לביטוח מנהלים כטוב יותר מפנסיה תקציבית של גוף פרטי. עם זאת, לו הפנסיה התקציבית הייתה של גוף ממשלתי, היה הסמנכ"ל זכאי להפרשים, בשל ההלכה כי על מנת לשחרר מעביד מהתחייבותו מכוח הסכם קיבוצי, עלינו להיות בטוחים כי העובד מקבל מכוח חוזה אישי תוכנית טובה מזו שנקבעה בהסכם הקיבוצי ופנסיה תקציבית של גוף ממשלתי מוכרת כטובה יותר.
ע"ע 1123/02 פנחס אופנר - המרכז הרפואי "שערי צדק" ● (10.6.04)● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק- אוסוסקין, נילי ארד

(2) יש לקיים סיכום בע"פ כי מעבידה תפריש ממשכורתו של עובד סכום חודשי לביטוח מנהלים 

■	חוזה עבודה אינו חייב להיות בכתב. סיכום בע"פ הינו הסכם מחייב לכל דבר ועניין. לפיכך, משגירסת העובד, כי סוכם עימו בעל פה על ביצוע הפרשות וניכויים לביטוח מנהלים, הינה משכנעת ומהימנה, בעוד טענות המעבידה נשמעות סתמיות יש לאכפה.
עב(י-ם) 2297/01 נג'י שהרבני - הלל קלירס ● (30.6.04 ) ● כב' השופטת דיתה פרוז'נין

 8. 	הטבות שונות/תוספות שכר(אש"ל, נסיעות וכדומה)

 (1) אין חובת השבה לתוספת וותק ששולמה בטעות לשוטר מזה זמן רב, אך עם גילוי הטעות, אין זכות להנצחתה

■	שוטר, אשר קיבל בטעות, במשך 14 שנים, תשלום עבור תוספת וותק הניתנת לשוטרים המשרתים ביחידה שמקום מושבה מעבר לקו הירוק, ("תוספת שקד"), פטור באופן מוחלט מחובת ההשבה של סכומים אלה וזאת מכוח חוק עשיית עושר ולא במשפט ובשל הסתמכות השוטר על תוספת זו כחלק משכרו כאשר החליט לחזור בו מהתפטרותו. עם זאת לא קמה לשוטר זכות משפטית להנצחת הטעות. על כן רשאית משטרת ישראל לחדול מתשלום "תוספת שקד" מיום גילוי הטעות ואילך.
עב 3533/99 רוזנברג ישראל - משטרת ישראל ● (3.6.04 ) ● כב' השופטת מרגלית פיקרסקי

(2) בכירי החברות הממשלתיות לא זכאים לתוספת שכר 33% ששולמה לחכי"ם בשנת 1996

■	נדחתה עתירת 200 מנהלים בכירים בתעשייה האווירית לישראל, בזק ואל-על כי יש להצמיד את תנאי שכרם לשכר המנכ"לים במשרדי הממשלה, אשר צמוד לשכר סגני השרים (ח"כ) ואושרר פסה"ד של ביה"ד הארצי לעבודה לפיו המנהלים לא יקבלו תוספת שכר של 33% שניתנה בשנת 1996 לחברי הכנסת משנקבע כי תוספת זו הינה שינוי במבנה השכר ולא בגדר עדכון שכר. 
	בג"צ 4829/04 אברהם אהרון ואח' נ' ביה"ד הארצי לעבודה ואח' ● (2.5.2004) ● כב' השופטים: מ' חשין, ד' בייניש, א' חיות.

(3) מימון לימודים לעובד הינו בגדר טובת הנאה 

■	עפ"י סע' 2(2) לפק' מס הכנסה, הגדרת "שכר עבודה" כוללת בחובה כל טובת הנאה או קצובה שניתנו לעובד ממעבידו. לפיכך, מימון לימודים לעובד הינו טובת הנאה שניתנה לעובד מאת המעביד, ואין הבדל אם ניתנה במישרין או בעקיפין, ויש להחשיבה כשכר עבודה. לפיכך, פטור או הכרה בהטבה זו כהוצאה מוכרת אינה משתמעת מלשון החוק ואינה דבר שבשגרה, להוציא הסכמי פשרה נקודתיים ובודדים. יחד עם זאת, ביהמ"ש, אשר השתכנע, קיבל את ערעור המעסיקה וקבע כי מאחר והמעסיקה פעלה בתום לב במימון הלימודים לעובדים וכחלק ממהלך שדרוג הבנק, בלי שהדבר יהווה תקדים, יראו את הוצאות הלימודים בשנה זו כחלק מההוצאה הכללית של הבנק.
עמ"ה (ים) 7039/03 בנק יהב - פקיד שומה ירושלים ואח' ● (21.2.05) ● כב' השופטת: י' הכט.

 9. 	זכויות לבן-בת הזוג /ילדים/שארים

(1)	הוחלט לא לשלול את דמי הלידה של אב מבוטח אשר עבד במהלך חופשת הלידה במידה פחותה

■	אין לשלול באופן אוטומטי ומלא את זכאותו של אב מבוטח לדמי לידה, משעבד בזמן חופשת הלידה, אלא לאפשר לו זכות טיעון בעניין. משעיסוק האב לא היה אינטנסיבי בזמן חופשת הלידה, אלא סביר ובמידה פחותה בהרבה מאשר במהלך העבודה הרגיל, הוחלט לא לשלול את דמי הלידה.
בל (נצ) 2090/02 אבי חנניה לוי - ביטוח לאומי ● (22.9.04 ) ● כב' השופט חיים ארמון

(2)	עפ"י הוראות תקנון קרן נתיב הזכות לפנסיית שאירים תיבדק עפ"י מעמדם החוקי של בני הזוג 

■	נוכח הקבוע בתקנון נתיב, הזכאות לפנסיית שאירים נמדדת עפ"י מעמדם החוקי של בני הזוג ולא עפ"י מע' היחסים ביניהם. אין הקרן יכולה להכניס בתקנון תנאים נוספים אשר אין להם זכר בתקנון, בבואה לבחון זכאותה של אלמנה לפנסיה. לפיכך, אין נפקות להודעת המנוח לקרן במכתבו ואין לקרן הזכות לשלול, על יסודו, את פנסיית השאירים מאת התובעת, הזכאית לפנסיה כאלמנתו, ועל הקרן לשלם לתובעת את הפנסיה כ"שאיר" המנוח. 
עב 4028/02 מושקוביץ תמר נ' נתיב קרן פנסיה● (8.2.2005) ● כב' השופטת עדנה קוטן

 10. 	הרעת תנאי עבודה

(1)	המעבידה אינה רשאית לחזור בה מהצעתה לשלם פיצויי פיטורים בשל הרעת תנאים לאחר שהעובד קיבל את ההצעה

■	החברה הרעה את תנאי העסקתו של העובד והציעה לו להיות מועסק בחברה בתנאים הפחותים או להתפטר ולקבל פיצויי פיטורים. העובד בחר להתפטר ולקבל פיצויים ואז חזרה בה החברה מהצעתה והודיעה כי היא מסכימה שלא לפגוע בתנאי שכרו של העובד וטענה כי לאור הודעתה זו העובד אינו זכאי להתפטר ולקבל פיצויים. נפסק כי לפי חוק החוזים מרגע שקיבל העובד את הצעתה הראשונה של המעבידה נכרת בין הצדדים חוזה והחברה חייבת לכבד את הצעתה ולשלם לעובד פיצויי פיטורים בגין התפטרותו.
עב(תא) 7236/02, צור חן - חברת "קומקס" בע"מ ● (27.5.04)● כב' השופט שמואל טננבוים

 11. 	המשכורת הקובעת לפנסיה

(1) הרחבת בסיס הפנסיה ל-80% מההכנסה שוללת תביעת רכיבים 

■	משהורחב הבסיס עליו נעשות הפרשות לקופות ל-80% מהכנסת העובדים שפרשו לפנסיה (הן תקציבית במגזר הציבורי והן פנסיה צוברת), אין זה הגיוני לחייב מעסיק להפריש כספים בגין הרכיבים שאינם פנסיוניים כדי לא ליצור מצב שהתשלום עבור רכיבים אלו ישולם פעמיים. על כן, אין זכאית אחות בביה"ח תל השומר לכלול במשכורתה הקובעת לצורך גימלתה את "תוספת המשמרות" ו"תוספת שבתות וחגים".
 	ע"ע 249/03, מיכל קהאן- מדינת ישראל, נציבות שירות המדינה ואח'● (9.12.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ש' צור, ו' וירט- ליבנה

	12. 	תוספות שכר פנסיוניות

(1) אין מקום להשוואה בין עובד פעיל לפנסיונר

■	עובד שפרש לפנסיה מוקדמת צמודת מדד, אינו זכאי לכך, שתוספות השכר ששולמו לעובדים הפעילים לאחר פרישתו, יכללו בפנסיה המוקדמת. אין לערוך השוואה בין עובדים שפרשו לבין עובדים פעילים בחברה, שהרי מדובר בהשוואה בין שונים.
עב' (תא) 301403/96 עזרא כהן ואח' - תעשיה אווירית לישראל ● (12.2.04 ) ● כב' השופטת חנה בן- יוסף

(2) תוספת כוננות אשר אינה רכיב פיקטיבי לא תיכלל בשכר הקובע לפנסיה של גמלאי

■	תוספת כוננות אשר אינה רכיב פיקטיבי לא תיכלל בשכר הקובע לפנסיה של גמלאי. העובדה כי רכיב שכר זה שולם שלא כדין לגמלאים אחרים, אינה מזכה את הגמלאי, ד"ר פינקלשטיין, בהכללת תוספת שכר זו במשכורת הקובעת.
ע"ע 106/03 ד"ר אהוד פינקלשטיין - מדינת ישראל, הממונה על תשלום הגמלאות ● (19.9.04 ) ● כב' השופטים:א' ברק אוסוסקין, ע' רבינוביץ, נילי ארד

(3) חבר בקרן פנסיה שעבר מפנסיית יסוד לפנסיה מקיפה אינו זכאי למענק בגין השנים העודפות

■	חבר בקרן פנסיה אשר עבר מפנסיית יסוד לפנסיה מקיפה זכאי לפי ס' 4(א) להסכם הקיבוצי מיום 6.6.68 לקבל את כל הזכויות הנוגעות לוותק כאילו היה מבוטח בפנסיה מקיפה מלכתחילה. עם זאת, הזכאות לפי תקנה 28 לתקנות קרן פנסיה מקיפה למענק בגין שנים עודפות תהיה רק בגין התקופה עבורה הפריש החבר לקרן הפנסיה.
ע"ע 13/03, מנחם קריגל- מבטחים מוסד לביטוח סוציאלי של עובדים בע"מ ● (29.11.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק אוסוסקין, י' פליטמן

(4) גילום המס בגין שווי השימוש ברכב והחזר הוצאות הטלפון, אינו חלק מהשכר הקובע לגמלה 

■	בג"צ הפך את קביעת ביה"ד הארצי לעבודה וקבע כי רכיב גילום המס בגין שווי השימוש ברכב ובגין החזר הוצאות הטלפון, אינו חלק מהשכר הקובע לעניין חישוב גמלה. נקבע כי תוספות הרכב והטלפון אינן בנות גמלה, בין עפ"י ההסכם הקיבוצי שבין הצדדים, ובין בהיותן תוספות התלויות בתנאי. משכך, גילום המס בגין אותן תוספות מותנה אף הוא באותו תנאי וממילא מהווה אף הוא תוספת (שאינה בת גמלה) ולא שכר.
בג"צ 4838/03 קק"ל נ' ביה"ד הארצי לעבודה ואח' ● (17.1.2005) ● כב' השופטים: א' מצא, מ' חשין, א' גרוניס

13. 	נוהג

(1)	לא ניתן לשנות את אופן תשלום תוספות השכר אשר שולמו לעובדי משרד הביטחון ע"י המדינה

■	המדינה לא יכולה לשנות, חד צדדית, את האופן בו שולמו תוספות שכר (דריכות ותב"י) לעובדי המדינה המועסקים במשרד הביטחון. אמנם, אופן התשלום בגין התוספות אשר נעשה ע"י משרד הביטחון לא היווה יישום של ההסכמים הנוגעים לתשלום התוספות, אך הסכמים אלו הורחבו בסיכום בע"פ בין משרד האוצר למשרד הביטחון. כמו כן, משרד האוצר ידע, או לפחות היה אמור לדעת, על אופן תשלום תוספות השכר, משהשתתף באורח פעיל במו"מ לגבי תנאי שכרם של מגזרים מקצועיים שונים במשרד הביטחון, והעובדים הסתמכו על אופן תשלום. 
עב (ת"א) 2563/02 לידיה דרורי - גוהר ו-443 אח' - מדינת ישראל ● (20.6.04 ) ● כב' השופטת ו. וירט ליבנה

14. 	תשלום מס

(1) מועד חיוב עובד במס בגין אופציות שהוקצו לו ע"י מעבידו הינו מועד הקצאתן

■ 	המועד שבו חב עובד במס בגין אופציות שהוקצו לו ע"י מעבידו הינו מועד הקצאתן, בהיותן אופציות סחירות המהוות כבר באותו מועד "טובת הנאה שוות כסף", אפילו אם בחר העובד שלא לממש אופציות אלו.
ע"א 7034/99, פקיד שומה כפר סבא - יאיר דר ● (12.5.04 )● כב' השופטת א' חיות

(2) הסכם הפשרה בין העובד לחברה מגלם בתוכו הן סעדים ממוניים חייבים במס והן פיצויים 
נזיקיים פטורים ממס

■	נקבע כי הסדר הפשרה, שהושג בין העובד ובין החברה, סתם את הגולל על מכלול הטענות שהיו לעובד כלפי החברה ובכלל זה טענות בקשר לפגיעה בשמו הטוב ועוגמת נפש. יחד עם זאת, הסכום שנקבע בהסדר, גבוה מדי בשביל לראות את כולו כפיצוי לא ממוני נזיקי, שאינו חייב במס. מעיון בהסדר הפשרה לומד ביהמ"ש כי הצדדים התכוונו כי סכום זה יגלם בתוכו הן את הסעדים הממוניים והן את הפיצויים הנזיקיים שאינם ממונים. לפיכך נקבע כי ישולם מס רק בגין החלק של הסעד הממוני של דמי הסתגלות.
עמה 1146/03 דוידוביץ אברהם ודוידוביץ שלומית - פקיד שומה נתניה ● (26.1.05) ● כב' השופט אלטוביה מגן

 (3)	הכנסה המחויבת במס מכוח סע' 102 לפקודת מס הכנסה הינה הכנסה הונית ושעור המס בגינה הינו 35%

■	התקבל ערעור עובד אשר במסגרת תוכנית הטבה שהוסדרה בהתאם לסעיף 102 לפקודת מס הכנסה בנוסח שהיה בתוקף עד לרפורמה במס (תשס"ב), קיבל אופציות לרכישת מניות מן החברה בה הועסק, שהינה חברה ישראלית הנסחרת בחו"ל, וזכה לרווחים בגין מימוש מניות החברה. נקבע כי יש לראות רווחים אלו כרווחי הון ששיעור המס עליהם הוא 35% ולא כהכנסת עבודה ששיעור המס בגינה הוא כ-50% (בהתאם למדרגות המס), וכן אין לחייבן בביטוח לאומי ובמס בריאות.
עמה (ת"א) 1172/02 כץ חגי נ' פקיד שומה ת"א יפו ● (22.3.2005) ● כב' השופט אלטוביה מגן.

15. 	שעות נוספות

(1) אין להחיל על עובד רשות הדואר הסדרים פסולים בנוגע לשעות נוספות פיקטיביות 

■	נפסק כי אין מקום לחייב את רשות הדואר ו/או המדינה להחיל על עובד הרשות הסדרים פסולים בנוגע לשעות נוספות גלובליות אשר הן פיקטיביות. נקבע, כי רשות הדואר הינה גוף דו-מהותי שהוא בעיקרו ציבורי ואשר נהנה ממעמד בלעדי וכי היענות לסעד הנדרש משמעותה חיוב הרשות או המדינה לפעול באופן הנוגד את תקנת הציבור. אין לחייב לפעול בניגוד לחוק רק בשם עקרון השוויון.
עב(תא) 300651/94, איבן אבנר נ' רשות הדואר ● (19.08.04 ) ● כב' השופטת מיכל לויט

(2) עובד בתפקיד ניהולי בדרג בינוני זכאי לתשלום בגין שעות נוספות כיוון שהחוק חל עליו 

■	על עובד בתפקיד ניהולי בדרג בינוני ומטה חל חוק שעת עבודה ומנוחה ולא חל על עובדים מסוג זה החריג שבחוק שעות עבודה ומנוחה לפיו החוק לא חל על עובד בתפקיד הנהלה. 
עב (תא) 1280/01, רוזנשטיין מנחם - שפיר הנדסה אזרחית וימית ● (30.12.04) ● כב' השופטת מיכל לויט

(3) 	משהוכחה "מתכונת העבודה בכללותה" אין לחייב הוכחת התביעה בדרך של כימות שעות נוספות אחת לאחת

■	עובדת זרה, אשר הועסקה כמטפלת סיעודית בקשישה, במשך כשלוש שנים, זכאית לתשלום גמול עבור שתי שעות נוספות בכל יום עבודה. נקבע כי משהעובדת הוכיחה את "מתכונת העבודה בכללותה", ושעות עבודתה השתרעו, למעשה, על פני היממה כולה, גם אם פנתה לעיסוקיה משך היום, אין לחייבה להוכיח את תביעתה בדרך של כימות השעות הנוספות הנתבעות, אחת לאחת. 
עע 1511/02 ארמילנדה לאחאטו-עיזבון המנוח ויקטוריה בן בנימין ז"ל ● (24.3.2005) ● כב' השופטים:ע' רבינוביץ, נ' ארד, ש' צור.

(4) נדחתה בקשת העובד לגמול בגין עבודה בשעות נוספות

■	נדחתה תביעתו של מורה לתשלום גמול עבודה בשעות נוספות, אשר לדבריו נכפו עליו על ידי המנהל, משלא הביא ולו ראשית ראיה לטענת הכפייה ומשנמצא כי המורה לא ביקש אישור על עבודתו בשעות נוספות וממילא לא קיבל אישור בגין העבודה, וזאת למרות ידיעתו את הנוהל לאישור עבודה בשעות נוספות, וכן כי לא הוכיח את השעות בהן עבד באופן מדויק והסתמך על זכרונו ורישום שעות עבודתו ביומנו כשנה אחרי עבודתו בפועל.
עב 1644/02 (ים) אביעז בנימין-מדינת ישראל משרד החינוך ● (12.4.05) ● כב' השופטת: ר' רוזנפלד.

16.	קצבאות
מ 54
(1)	שר העבודה והרווחה רשאי לדחות את הרחבת הזכאות לקיצבת הזיקנה למי שאינם תושבי ישראל 

■	החלטת שר העבודה והרווחה לדחות את הרחבת הזכאות לקיצבת זיקנה למי שאינם תושבי ישראל לימים טובים יותר סבירה. אמנם השר היה חייב להביא בחשבון את הצורך בהגשמתן של המגמות המקלות החדשות בנושא ביטוח זיקנה כאמור בפס"ד הראשון בעניין חלמיש, ואף את מעמדו של הביטחון הסוציאלי כזכות חברתית חשובה, הנגזרת מהזכות לכבוד. ואולם בה בעת, היה עליו להתחשב גם במצבה הכלכלי הנוכחי של המדינה ובפגיעתה המסתברת של החלטתו בזכאים הקיימים- תושבי ישראל. לכן, השר היה רשאי להעדיף שיקולים אלו על פני הראשונים.
בג"ץ 8313/02, יוסף אייזן - המוסד לביטוח לאומי ואח' ● (28.6.04 ) ● כב' השופטים: א' מצא, א' פרוקצ'ה , א' חיות
 
(2) מעמדו של אזרח ישראלי כ"תושב" אינו פוקע בשל טיוליו הרבים בעולם, לכן הוא זכאי לקיצבת זיקנה 

■	מעמדו כתושב של אזרח ישראלי המטייל ומתייר ברחבי העולם ולו גם לעיתים מזומנות, אינו פוקע, לכן, לא פוקעת גם זכאותו לקבל קיצבת זיקנה, וזאת לאור תכלית קיצבת הזיקנה שהיא לתמוך במי שהגיע לגיל מבוגר. 
עבל 273/03, נעמי דוידי - המוסד לביטוח לאומי ● (27.6.04 ) ● כב' השופטים: א' ברק אוסוסקין, ע' רבינוביץ, נ' ארד

ד.	חופש העיסוק וכבוד האדם וחירותו

1.	הגבלת היקף משרה

(1) נדחתה בקשת המעסיקה להיתר להעסקת עובדים יהודים בשבת

■	למרות הפגיעה בחופש העיסוק של המעביד והעובדים, חוק שעות עבודה ומנוחה הולם את ערכיה של המדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית, הוא מידתי ולתכלית הראויה ועומד בדרישות פסקת ההגבלה שבחוק יסוד:חופש העיסוק, משכך נדחתה בקשת המעסיקה להיתר העסקת עובדים יהודים בשבת. כן נדחתה טענת המעסיקה כי אי מתן ההיתר להעבדה במנוחה השבועית ע"י שר העבודה הינו שלא כדין משנמצא כי המעסיקה לא הצליחה להניח תשתית עובדתית לפיה פעילותה בשעות המנוחה השבועית היא "חיונית לציבור או לחלק ממנו", או כי הופלתה לרעה.
בג"צ 5026/04 דיזיין 22 ואח'-רוזנצוויג צביקה, רע"נ היתרי עבודה בשבת-אגף הפיקוח משרד העבודה והרווחה ואח' ● (4.4.2005) ● כב' השופטים: הנשיא א' ברק, א' פרוקצ'יה, מ' נאור.

2.	הגבלת תחרות/סוד מסחרי

(1) רשימת תלמידים (לקוחות) הרשומים לסטודיו למחול אינה סוד מסחרי

■	רשימת התלמידים (לקוחות) הרשומים לסטודיו למחול והמידע אודות הבעיות האישיות של המורים והתלמידים, אינה בגדר סוד מסחרי, משהמורה לריקודים סלוניים היא זו אשר פיתחה והקימה את החוג לריקודים סלוניים והיא אף זו אשר גייסה את התלמידים בשנה הראשונה, והמשיכה להשקיע בגיוס בכל שנות עבודתה. 
עב 1697/00 סטודיו טובית פרנקל בע"מ - זייקנר יבגנייה ● (26.7.04 ) ● כב' השופטת מ' אריסון-חילו

(2) עובדת רשאית להשתמש בידע האישי שצברה מעבודה בתחום מסוים, ולהקים חברה מתחרה

■	ידע של עובדת, שנרכש כתוצאה מעבודה רבת שנים בתחום מסוים, הינו קניינה האישי בלבד והיא זכאית להשתמש בו כראות עיניה. כמו כן, לא הורם נטל ההוכחה כי המסמכים שנמצאו בבית העובדת הינם סוד מסחרי. על כן, לא ניתן לראות בעובדת כמי שגרמה נזק לחברה והיא רשאית להקים חברה מתחרה.
עב (חי) 300720/94 הלנה פבזנר - אוורור הנדסה בע"מ ● (6.9.04 ) ● כב' השופט א. קציר

(3)	עובדת שהפרה את חובת הסודיות בנטילת רשימת לקוחות תשלם למעבידתה לשעבר פיצוי בגין אובדן הרווח למעבידה בסך של 130,400 ₪

■	רשימת הלקוחות של חב' בים בם בום מהווה סוד מסחרי שלה, אשר השימוש בו ללא הסכמתה מהווה גזל. לפיכך, משנטלה העובדת ממעבידתה לשעבר ללא הסכמתה את רשימת הלקוחות ועשתה בו שימוש מתחרה, ובכך גרמה לה נזק, עליה לשלם למעבידה את הרווח שנמנע מהמעבידה בסך של 130,400 ₪ בצירוף ריבית והפרשי הצמדה ובצירוף הוצאות ושכר טרחת עורך דין בסך השווה ל-20% מהסכום הפסוק.
א 158366/02 בים בם בום, תיאטרון בובות לילדים בע"מ - פסקנסקי ציר דפנה ● (26.09.04) ● כב' השופטת שושנה אלמגור

(4) רשימת לקוחות החשופה בפני כלל הציבור אינה בגדר סוד מסחרי

■	לא ניתן להגביל את חופש העיסוק של פקידה בחניון שפוטרה ואשר עברה לעבוד בחניון הסמוך למקום עבודתה הישן, מאחר שהמידע אשר מצוי ברשותה (רשימת לקוחות) אינו בגדר סוד מסחרי. רשימת הלקוחות של דיירי בניינים סמוכים חשופה לכלל הציבור על גבי תיבות הדואר בבניינים הסמוכים ועל כן לא דרוש מאמץ מיוחד להשיגה, אינה בגדר סוד מסחרי.
בש"א (חי) 3181/04, נ.פ.ג יזום ושיווק בע"מ- רויטל בן שטרית ואח' ● (16.11.04) ● כב' השופט א. קציר 

(5) ניתן צו כינוס נכסים זמני כנגד עובד לפי חוק עוולות מסחריות 

■	התקבלה בקשת מפעל לייצור חטיפים לצו כינוס נכסים זמני לפי חוק עוולות מסחריות כנגד עובדה לשעבר, אשר היה לו בעבר חלק פעיל במפעל ובהליכים של ייצור ושיווק חטיפים, שייצורם ושיווקם נאסר עליו לפי הוראות פסק דין בתיק העיקרי. נקבע כי חופש העיסוק אינו זכות מוחלטת ואינו מאפשר לעסוק תוך פגיעה ברכושם של אחרים, ואין להכיר בזכות שנרכשה באמצעות גזל. 
בש"א 1376/05 א.מ חטיפי העמק בע"מ-משה סבג ואח'● (31.3.05) ● כב' השופטת ע' איצקוביץ.

(6) משלא הוכח קיומו של סוד מסחרי אין להגביל את עיסוקו של העובד לשעבר

■	הושאר על כנו פס"ד של ביה"ד האזורי לפיו אין מקום להגביל את עיסוקו של סמנכ"ל לפיתוח אשר החל להתחרות בחברה שעבד בה באמצעות מכשיר דומה לזה שעזר לפתח בשעה שעדיין עבד בחברה, חרף חתימתו בעבר על התחייבות לשמירת סודיות של 3 שנים. העובד לא ניצל ידע סודי, ומשכך לא נפגע אינטרס לגיטימי של החברה ולא התקיים יסוד נוסף הדרוש לקיומה של עילת עשיית עושר ולא במשפט. 
ע"ע 15/99 דיירקס מערכות רפואיות בע"מ ואח' - אבנר ספקטור ● (21.4.2005) ● כב' השופטים:הנשיא ס' אדלר, א' ברק-אוסוסקין, ע' רבינוביץ.

ה. 	המשפט המינהלי

1.	מכרזים ומינויים

(1) תביעה אשר כל עניינה היא השאלה העובדתית של תקיפת כישורי זוכה במכרז, הינה תביעה 
רגילה

■	ביה"ד הארצי לא מצא לנכון להתערב בהחלטת ביה"ד האזורי אשר קבע כי תביעה אשר עניינה בשאלה העובדתית של תקיפת כישורי הזוכה במכרז, ואשר המועמדים האחרים לאותה משרה לא עתרו כנגד מינוי הזוכה, הינה תביעה רגילה בסכסוך רגיל ואין כל הצדקה משפטית לדון בה במסגרת הליך קיבוצי, למרות טענת האיגוד כי המועמדים לא נקטו בהליכים משפטיים בשל חששם מהזוכה במכרז אשר הפך למנהלם.
עס"ק 1006/04, הסתדרות העובדים הכללית החדשה, האיגוד הארצי לקציני ים - מדינת ישראל ואח' ● (10.8.04) ● כב' השופטת נילי ארד

(2)	החלטת שר המשפטים לביטול כהונתו של חבר בוועדת ערר בוטלה בשל התערבות שר התשתיות בעניין

■	בהיעדר פרק זמן בחוק לכהונת חבר בוועדת ערר, מוסמך שר המשפטים הממנה את חברי הוועדה לקצוב מסגרת זמן סבירה לכהונתו של חבר בוועדת ערר. עם זאת, בקיום סמכות לשר אין כדי לייתר את הצורך לבחון האם בנסיבות מקרה זה הוחלה מדיניות זו באורח הגון. במקרה דנן, מתעורר קושי בביטול כהונת העותר, בשל מעורבותו של שר התשתיות אשר ככל הנראה ביוזמתו פעל שר המשפטים לביטול כהונת העותר שלא מטעמים ענייניים. כמו כן, יישום מדיניות קציבת כהונה הוחלה על העותר בלבד ולא על חברים אחרים בוועדת הערר. בג"צ לא נתן צו מוחלט לאור הודעת המדינה על ביטול החלטת שר המשפטים.
בג"ץ 5464/04 עו"ד יורם זריפי נ' שר המשפטים ואח' ● (31.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא א' ברק, א' פרוקצ'ה, א' א' לוי

(3)	אין בידי העירייה להוציא חלק מהמועמדים הפוטנציאליים מכלל הרשאים להגיש הצעותיהם למכרז 

■	התקבל ברובו ערעור הסתדרות המעו"ף, ונקבע כי על העירייה היה לנקוט בכל אמצעי על מנת להביא לידיעת עובדיה את דבר המכרז לתפקיד גזבר העירייה, ולאפשר להם להציע את הצעותיהם. נקבע כי אין בידי העירייה להוציא חלק מהמועמדים הפוטנציאליים מכלל אלה שרשאים להגיש את הצעותיהם, ומשכך, תליית המכרז על לוח המודעות בעירייה הינה צעד חיוני. 
עסק 1010/04 הסתדרות המעו"ף - עיריית בת ים ● (20.2.2005) ●כב' השופטים: א' ברק-אוסוסקין, ע' רבינוביץ, י' פליטמן

2.	חוק יסודות התקציב

(1)	עובד הרשות המקומית ראמה זכאי לקבל תוספת וותק של 10 שנים בנוסף לוותק קלנדארי שצבר

■ 	עובד הרשות המקומית ראמה זכאי לקבל תוספת וותק של 10 שנים בנוסף לוותק קלנדארי שצבר, כאמור בהסכם האישי שחתם עם תחילת עבודתו, ומשקיבל תוספת זו למעלה מ-20 שנה, וזאת לפי ס' 29 לחוק יסודות התקציב המגביל את כוחו של "גוף מתוקצב" לקבוע שינויים בתנאי העבודה של עובדיו.עוד נקבע כי הוראות ההסכם הקיבוצי חלות על העובד, משלא הוצג הסכם אישי פרט להסכם משנת עבודת הראשונה,בעוד עבד ברשות במשך 25 שנים.
עב(חי) 194/02, יוסף נג'ם - המועצה המקומית ראמה ● (9.5.04 )● כב' השופט רמי כהן 

(2) הוועד הפועל של מד"א אינו מוסמך להחליט על מתן גמול /שכר ליו"ר

■	הוועד הפועל של מד"א אינו מוסמך להחליט על מתן גמול /שכר ליו"ר וזאת מכוח חוק מד"א. כמו כן, לממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר יש סמכות להתנגד לקביעת השכר ע"י הוועד, מכוח ס' 29 לחוק יסודות התקציב המתנה תוקפו של הסדר שכר לאישורו של שר האוצר (או ממונה מטעמו), במטרה למנוע סכסוכי עבודה מתחדשים המתעלמים מהסכם העבודה הכללי במשק.
ע"א 9657/03 מגן דוד אדום בישראל - הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר ואח'● (2.8.04 ) ● כב' השופטים: ס' ג'ובראו, ד' ביניש, א' א' לוי

(3) 	הממונה על השכר מוסמך לשנות את תנאי עבודתם של עובדי הוראה באילת

■	הממונה על השכר היה מוסמך לשנות את תנאיהם של עובדי ההוראה באילת, משהתקיים הליך שימוע אמיתי וענייני ומשהעדויות והראיות מצביעות על כך שההחלטה סבירה. 
עב(בש) 2224,2225,2226,2227/01 עדי אריאלי ואח'- עיריית אילת ואח' ● (26.7.04 ) ● כב' השופט יוסף יוספי

(4) 	התחייבות מעסיק ב"גוף מתוקצב" אשר מנוגדת לחוק יסודות התקציב הינה בחזקת הסכם 
	בטל

■	הממונה על השכר טען לבטלות הסכם, בו התחייב מעסיק כ"גוף מתוקצב" ששכר עובד ייקבע על פי דירוג שכר בכיר יותר, בהיותו חורג ממדיניות השכר בשירות הציבורי. הסכם שכר בין עובד נמל אשדוד ובין מעסיקו כפוף להוראות סע' 29 לחוק יסודות התקציב, התחייבות המעסיק עומדת בניגוד להוראות סע' 29(א) לחוק יסודות התקציב והיא בחזקת הסכם בטל מכוח סע' 29(ב) לאותו חוק.
	 עב (ב"ש) חזן לאון- רשות הנמלים הנמל אשדוד ● (09.09.04 ) ● כב' השופט משה טוינה

(5)	אין להפחית את שכר עובדי עירייה כיוון שהחריגה בשכרם אושרה בהסכם קיבוצי מיום 3.3.99 שאושר ע"י הממונה על השכר

■	משמקנה ההסכם הקיבוצי בין ההסתדרות לבין מרכז השלטון המקומי תוקף לחריגות שכר המנוגדות לחוק יסודות התקציב, אין להפחית את שכר העובדים או לדרוש מהם השבה או קיזוז בגין העבר, כל עוד תנאי השכר החריגים ניתנו ב"מועד הקובע" (31.8.98) וכל עוד שכרם אינו הופך ל"שכר גבוה" (למעלה מ82.5% משכר בכירים). 
עב (ב"ש) 1253/02 פרידה גוסמן - עיריית באר שבע ● (12.9.04 ) ● כב' השופט אילן סופר ה 

(6)	הסכם חריגות השכר מסמיך את הממונה על השכר לדרוש ביטול הפרשות וניכויים לקופות תגמולים מפעלית לעובדים החדשים בעיריית תל אביב

■	זכותם של עובדי עיריית תל אביב להפרשות לקופת גמל מפעלית נובעת מהסכם משנת 1934 ולא מחוקת העבודה של עובדי הרשויות המקומיות שאינה חלה על עובדי העירייה. יחד עם זאת, ההסכם הקיבוצי להסדרת חריגות השכר מיום 3.3.99 החל על עובדי העירייה שולל את זכותם של עובדים חדשים בעיריה (שהתקבלו החל מחודש אפריל 1999) להפרשות לקופת הגמל המפעלית. על כן, הממונה על השכר היה רשאי לדרוש ביטול המשך הפרשות וניכויים לקופת גמולים לגבי עובדים חדשים.
עסק 1008/04 הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' - עיריית ת"א יפו ומשרד האוצר - האגף להסכמי שכר ● (21.11.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ע' רבינוביץ, נ' ארד
שבועי מס' 57
(7)	דחיית ערעורו של גזבר עירייה שפרש בתנאים החורגים מן המקובל בשירות המדינה, למרות 
שהועסק לפי הסכם עבודה נסיוני של משרד הפנים

■	נדחה ערעורו של גזבר עירייה שפרש בתנאי שכר ופרישה החורגים מן המקובל בשירות המדינה, למרות שהסכם העבודה שלו נעשה ביוזמתו של משרד הפנים ונחתם כדת וכדין עם מעסיקו הציבורי. כוחו של הממונה על השכר להתערב בהסדר שכר חורג נובע ממידת חריגתו של ההסכם מן המקובל בשירות המדינה ובמידת החריגה.החלטת הממונה נועדה להתערב רק במידה הדרושה כדי לבטל חריגה מן הנורמה המקובלת. 
ע"ע 1445/02, אמריק פרידמן - עיריית מגדל העמק● (19.12.2004) ● כב' השופטים:הנשיא ס' אדלר, סגנית הנשיא א' ברק-אוסוסקין, השופט ש' צור.

 (8) חישוב תוספת "אבדן משמרות" לכבאים, לא הוכשר בהסכם חריגות שכר לפי חוק יסודות התקציב, על כן אינו חוקי 

■	אישור הכללת "התוספת המבצעית" בבסיס חישוב "תוספת אבדן משמרות" לכבאים, עלול לגרום להסדר לא הגיוני בו תינתן תוספת שכר לכבאי הגימלאי בעוד שהכבאי הפעיל לא יקבל אותה. כמו כן, חישוב תוספת "אובדן משמרות" לא הוכשר בהסכם חריגות השכר מיום 3.3.99 לפי חוק יסודות התקציב שנוגע רק לעובדים ותיקים. 
ע"ע 1249/04עיריית ירושלים - שלמה כהן● (2.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

(9)	אושרה החלטת הממונה על השכר להפחית תנאי פרישה של שלושה בכירים לשעבר בעיריית בת ים

■	ביה"ד דחה ערעורם של שלושה גמלאים, בכירים לשעבר בעירית בת-ים וקבע כי החלטת הממונה על השכר להפחית מגימלתם של השלושה הינה ראויה, סבירה ומידתית. נקבע כי לתיקון 24 לחוק יסודות התקציב תחולה אקטיבית על המערערים, ואין בו פגיעה בקניינם. כן נקבע כי פסקי הבוררות ופסקי הדין של ביהמ"ש המחוזי אשר על פיהם נקבעו תנאי הפרישה של המערערים אינם מהווים מחסום מפני סמכות הממונה אשר הופעלה כדין.
ע"ע 1381/01 זאב אורפז ואח' - עיריית בת-ים והיועמ"ש לממשלה● (26.12.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

3.	חוזה / תנאי עבודה הנוגדים את תקנת הציבור 

(1)	בוטלה קביעת ביהמ"ש המחוזי לפיה תקנות בתקנון אגד, המגבילות את חופש העיסוק, סותרות את תקנת הציבור 

■	אגד שללה זכויות מחבריה לשעבר שלטענתה הפרו הגבלות על חופש העיסוק שבתקנון אגד ובתקנון הרווחה. ביהמ"ש המחוזי ביטל התקנות הרלבנטיות בתקנון. ערעור אגד אמנם התקבל בחלקו ונקבע, מבלי להביע דעה לגוף הטענות, כי קביעת ביהמ"ש המחוזי בדבר בטלות תקנות בתקנון אגד שעניינן הגבלת חופש עיסוק לאחר פרישה, מיותרת לצורך הכרעה לגבי שישה מהמשיבים והתקנות הוחזרו לתוקפן. ואולם, נקבע כי יוחזרו לכל המשיבים זכויות השימוש בתעודות הנסיעה החופשיות, הזכויות מתקנון הרווחה לאכול במסעדות, להשתמש במכונות למכירת מזון במתקני האגודה. רק לגבי המשיב השביעי נקבע כי יש להחזיר את העניין למחוזי על מנת שזה ידון בשאלת "האינטרס הלגיטימי", למנוע ממנו ומכמותו את הסוג המיוחד של תחרות המיוחס לו: עיסוק ניהול/ מקצועי תוך הפרה (נטענת) של סודות מסחריים וניצול רשימת לקוחות וזאת לפי הפסיקה המנחה של ביהמ"ש העליון בעניין AES.
עא 6378/03 "אגד"- דב מורון ואח' ● (22.2.2005) ● כב' השופטים: הנשיא א' ברק, מ' חשין, ד' ביניש, א' ריבלין, א' פרוקצ'יה, מ' נאור, א' רובינשטיין

ו.	אפליה בעבודה

1.	פיטורי עובדת בהריון/ טיפולי פוריות

(1) אושרו פיטוריה של עובדת בהריון בשל מחלתה המידבקת והשפעת המחלה על המעסיקה

■	הושאר על כנו פס"ד ביה"ד האזורי שביטל החלטת המפקחת על חוק עבודת נשים במשרד העבודה, לפיה אין להתיר פיטורי עובדת זרה שעבדה כמטפלת סיעודית לקשישה בשל היותה בהריון, וזאת למרות מחלתה המידבקת. נקבע כי לאור אופי העבודה לשמה נשכרה העובדת, וההשפעה שעלולה להיות לאיסור פיטוריה על בריאותה הפיזית והנפשית של המעסיקה, אין לכפות המשך העסקתה על מעסיקתה, וכי מתקיים "חוסר סבירות קיצוני" המצדיק ביטול החלטתה המנהלית של המפקחת. 
ע"ע 1423/04 עדנה קסטיליו - יהודית ציטרינבאום ואח' ● (7.4.2005) ● כב' השופטים:ע' רבינוביץ, נ' ארד, ו' וירט ליבנה.

2.	אפליה בשכר

(1) האבחנה בין הרבשי"ם (רכז ביטחון שוטף) לשוטרים מן המניין אינה הפלייה פסולה

■	נקבע כי קיים שוני בסיסי בין תפקודם ומעמדם של רב"שים המועסקים כשוטרים מוספים זמניים במינוי מתחדש לחצי שנה בכל פעם ובין השוטרים האחרים, המצדיק נקיטת יחס שונה ביניהם. לפיכך, האבחנה בין הנ"ל אינה הפלייה פסולה. כמו כן, שינוי מעמדם של הרב"שים למעמד של שוטר מן המניין לא יביא בהכרח להחלה עליהם של רכיבי שכר שאינם תואמים את תפקידם שהרי תנאי השכר של השוטרים אינם נגזרים מן המעמד אלא מאופיו של התפקיד. 
ע"ע 1400/02 עוזי חתן- מדינת ישראל המשרד לבט"פ ● (18.10.04)● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

(2) 	אין לבטל הסדר הקובע תנאי שכר שונים לעובדים המבצעים עבודה זהה, משלא הופרו עקרונות השוויון ותו"ל 

■	יש לבדוק טענת הפלייה גם כאשר היא אינה נטענת על בסיס שיוך לקבוצה מסוימת (מין, דת, גזע וכדומה). עם זאת, לא חל איסור מוחלט על קביעת תנאי שכר ותנאי עבודה שונים לעובדים המבצעים את אותה עבודה, במיוחד כשההסדר הקובע תנאי עבודה שונים נקבע בהסכם קיבוצי. במקרה הנ"ל לא הופרו עקרונות השוויון ותו"ל, על כן אין לבטל את ההסדר הקובע תנאי שכר שונים. 
עב (תא) 5817/00, 5821/00 עליזה נגלר ואח' - אל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ ● (15.11.04) ● כב' השופטת לאה גליקסמן

3.	אפליה בתנאי פרישה

(1)	בג"צ לא יתערב בהחלטת ביה"ד הארצי לעבודה כי העותרים נגד רשות השידור לא הופלו לרעה 

■	בפסק דינו של ביה"ד הארצי לעבודה כי קיים שוני רלוונטי בין העותרים נגד רשות השידור לבין בראל, יבין, אלמוג וליבני שקיבלו תנאי פרישה של מנכ"ל ולכן לא מדובר בהפליה אסורה. הטענות בעתירה הינן למעשה טענות של ערעור שבג"צ אינו מתערב בהן.
בג"ץ 7309/02, חגי פינסקר ואח' - ביה"ד הארצי לעבודה ואח' ● (28.6.04 ) ● כב' השופטים: א' מצא, א' א' לוי, א' חיות

(2) אלמן זכאי לתשלום קצבת שארים בשיעור הזהה לזה של אלמנה

■	ביה"ד הארצי הורה על ביטול תקנה 35 לתקנות קרן הפנסיה הותיקה מבטחים, משום שהתקנה יצרה אפליה בין אלמן הזכאי לפנסיה בשיעור 20%, לבין אלמנה הזכאית לפנסיה בשיעור 40%. בטלות התקנה לא תיכנס לתוקף מיידי אלא בעוד שנה ממועד פסק דין זה או במועד שייקבע בחקיקה או בשינוי תקנון שייעשו תוך השנה האמורה. 
ע"ע 1407/01 אורי פידלמן - מבטחים מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע"מ ● (17.10.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, י' פליטמן, ש' צור

(3) למדינה אסור לשלול הענקת דרגת פרישה לעובד בשל היותו חבר בוועד עובדים 

■	על המדינה לגבש מחדש את החלטתה שלא להעניק לעובד, יו"ר וועד העובדים, דרגת פרישה, משלא הוכיחה כי החלטתה התקבלה משיקולים סבירים ועניינים ולא נבעה מעצם היות העובד יו"ר וועד העובדים, וזאת בשל האיסור לפגוע בעובדים בשל חברותם/פעילותם בארגון עובדים.
סק (תא) 1063/02 הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' - מדינת ישראל ● (23.8.04) ● כב' השופטת ו. וירט ליבנה

ז. 	 סמכות ביה"ד וסדרי דין

1.	סעדים זמניים

(1) מתן צו על תנאי וחיוב הוצאות למנכ"ל גוף ציבורי בשל התנכלות לחשב החברה

■	מנכ"ל גוף ציבורי, אשר התנכל לחשב החברה, חויב בהוצאות אישיות כפי שתישומנה על-ידי כבוד הרשם וכן שכר-טרחת עורך-דין בסך 50,000 ₪, בעקבות תלונות שהגיש האחרון לגורמים שונים שבהן קבל על מה שתואר על ידו כמעשי שחיתות בחברה. כמו כן , הוציא ביהמ"ש צו על תנאי המורה ליתן טעם מדוע לא יפעלו להרחקתו המיידית של המנכ"ל מכהונתו. בעקבות הצו הודיע המנכ"ל על התפטרותו. 
בג"צ 8501/00, התנועה למען איכות השלטון - שר הבינוי והשיכון ואח' ● (19.08.03 ) ● כב' השופט א' מצא

(2)	רשויות מקומיות אשר עזבו את ארגוני המעסיקים, רשאיות לפטר עובדים בהסכמת הוועד המקומי או הסתדרות המעו"ף 

■	שיקולי בית הדין, עת הוא שוקל מתן סעד זמני, כאשר מתעוררת שאלת תחולתם של הסכמים קיבוציים כלליים על הרשויות המקומיות המועצה האזורית לכיש ועירית קריית גת שעזבו את ארגוני המעסיקים, אינם זהים לשיקוליו עת הוא נותן דעתו לקביעת ההליך בסעד הסופי. על ביה"ד לאזן בין שיקולים נוגדים: מחד, עיכוב פיטורי העובדים עלול לגרום נזק רב לעירייה ולהכשיל את תכניות ההבראה, ומאידך, פיטורי העובדים עלולים לגרום לעובדים נזק כספי ונפשי, ולא בהכרח פיטורי העובדים נעשו בתו"ל. עם זאת, לפי הראיות במקרה הנדון, פיטורי העובדים נעשו בתו"ל ובהסכמת הועד המקומי או הסתדרות המעו"ף. לפיכך, הרשויות רשאיות לפטר רק עובדים אשר הוסכם לגביהם כי יפוטרו, כל עוד יערך להם שימוע אך אינן רשאיות לפטר עובדים שלגביהם לא ניתנה הסכמת נציגות העובדים.
עסק 52/05 הסתדרות העובדים הכללית החדשה, הסתדרות המעו"ף - עיריית קריית גת, המועצה האזורית לכיש ואח● (25.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק- אוסוסקין, ע' רבינוביץ

(3) בהליך זמני אין לשנות הגדרת יחסי העבודה שנקבעה ע"י הצדדים אלא בנסיבות משמעותיות המצדיקות חריגה מן הכלל

■	ביה"ד קיבל את ערעור המדינה וקבע כי משהועסקה קבוצת עובדים באמצעות קבלן/ני כוח אדם משך תקופה בת שנתיים עד שמונה שנים, אין מקום בשלב הסעד הזמני להכריז על עובדים אלה כעל עובדי מקבל העבודה ונדרשות נסיבות משמעותיות על מנת להכריז על מסגרת העסקה אחרת מזו המוסכמת בין הצדדים. משלא הובררו הנסיבות המשמעותיות להכרעה במעמדם של הסלקטורים כעובדי מדינה, אין לשנות מהגדרת יחסי העבודה שנקבעה ע"י הצדדים, כפי שהייתה במשך תקופת העסקתם עד כה. 
עע 1427/04 מדינת ישראל - דני רויטמן ואח'● (21.2.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

2.	ראיות

(1)	פרטים ע ל מו"מ שנערך בין הצדדים אינם קבילים בדיון משפטי ואין לכלול אותם בכתבי בי- דין

■	התקבל ערעור העובדת ונקבע כי מו"מ הנערך בין הצדדים, בין לצורך הסכם פשרה ובין לצורך אחר, הוא נחלתם של הצדדים, ובאין הסכמה ביניהם לא ניתן להביא פרטים לגביו לידיעת ערכאת השיפוט. פרטים על מו"מ שכזה אינם קבילים בדיון משפטי ואין לכלול אותם בכתבי בי-דין. הוראת סע' 32 לחוק בתיה"ד לעבודה לא נועדה לשחרר את ביה"ד כליל מעקרונות דיני הראיות, להכשיר ראיות פסולות או לפעול בניגוד לכללים המקובלים הנהוגים בתחום זה. 
עע 1520/04 רונית חמו - אלעזר עמשי ● (21.2.2005) ●כב' השופטים: א' ברק-סוסקין, ע' רבינוביץ, ש' צור

3.	סעדים

(1)	ניתן להטיל עיקול לטובת העובד לגבי סכומים המשוריינים במסגרת סע' 26 לחוק פיצוי פיטורים

■	ס' 26 לחוק פיצויי פיטורים נועד לשמר כספי פיצוים ע"מ שיעמדו בעתיד לזכותו של העובד המפוטר. סעיף 26 לחוק פיצויי פיטורים קובע אמנם שסכומים אלה אינן ניתנים לעיקול אולם מיגבלה זו, לפי ביה"ד הארצי לעבודה, אינה חלה אם יתמלאו שני תנאים. העובד הוכיח כי אי הטלת העיקול עלולה למנוע ממנו את האפשרות להיפרע ממעבידתו בגין הסכומים אותם מבקש לשריין ס' 26, זאת לאור התנהגות המעבידה, הקרן לפיצויי פיטורים והבנק. וכן, הטלת העיקול, לא תפגע באפשרות עובדי החברה להיפרע ממנה בגין סכומים לפי ס' זה. 
עע 309/03 סימון לוי - קרן מרכזית לפיצויי פיטורין בע"מ ואח' ● (24.11.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק-אוססקין, י' פליטמן

4.	סמכות עניינית

(1) 	לביה"ד לעבודה יש סמכות שיפוט עניינית לפי פרק ב' לחוק עוולות מסחריות

■	לביה"ד לעבודה סמכות שיפוט עניינית לפסוק פיצוי ללא הוכחת נזק וסעדים אחרים לפי פרק ב' לחוק עוולות מסחריות.
בר"ע 1528/04 , A-sec פתרונות אבטחה מתקדמים בע"מ- חיים גל ואח' ● (31.10.04) ● כב' השופטת א' ברק אוסוסקין

(2) תביעה כנגד עובד שהיה גם דירקטור תפוצל בין ביהמ"ש המחוזי לביה"ד לעבודה

■	בתובענת שתי חברות (בת ואם) כנגד הדירקטורים בחברת הבת אשר היו גם עובדים שלה, הוחלט לפצל את הדיון כך שהתובענה תתברר בפני ביהמ"ש המחוזי בעילות שהוגשו נגדם כדירקטורים ע"י שתי החברות, ובביה"ד האזורי לעבודה בעילות של חברת הבת שהוגשו נגדם כעובדים. אמנם קיים אינטרס ציבורי במניעת פיצול הדיון, אך משחלק מהעילות אינו בסמכותו של ביה"ד לעבודה, אין מנוס מפיצול הדיון.
עא 2618/03 פי.או.אס בע"מ ואח'- נחום ליפקונסקי ואח' ● (29.11.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ברק, מ' נאור, א' חיות

(3) לביה"ד לעבודה סמכות ייחודית לדון בתביעות הנוגעות לביטוח בריאות ממלכתי

■	סעיף 54(ב) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי מקנה לביה"ד לעבודה סמכות ייחודית לדון בתביעות הנוגעות לביטוח בריאות ממלכתי (למעט תביעה נזיקית), כנגד כל מי שעשוי להיות מעורב בביטוח. כמבטחת בביטוח משלים חב' הפניקס היא צד הדרוש לבחינת זכאות המבוטח לכיסוי הוצאותיו בגין הניתוח לאור הפוליסה. לפי מבחן העילה, גם כאשר צד אינו צד ישיר ליחסי העבודה והסכסוך, אך הוא מהווה צד לעילה, יש לצרפו כשהדבר נחוץ לברור הסכסוך. 
עע 1008/02 הפניקס הישראלי חברה לביטוח בע"מ- דוד מורני הלוי, קופת חולים לאומית ● (24.11.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק, ע' רבינוביץ

(4)	טענת "הגנה מן הצדק" תידון בפני ביה"ד למשמעת ולא בפני ביה"ד לעבודה, משהובאה לפניו ראשונה

■	לביה"ד לעבודה ולביה"ד למשמעת יש סמכות שיפוטית לדון בטענה של "הגנה מן הצדק", אך משהעניין הובא בפני ביה"ד למשמעת לראשונה, יהא זה מוסמך לדון בתובענה וביה"ד לעבודה לא יעשה שימוש בסמכותו. לפיכך, בוטלו התובענות של העובדים והם יוכלו להעלות את טענותיהם, כי הוגשו נגדם תובענות בשל פעילותם בוועד העובדים, בפני ביה"ד למשמעת. 
עב (תא) 4436/04, בש"א 3507/04, אליהו שלום ואח' - יואל לביא, ראש עירית רמלה ואח' ● (29.11.04) ● כב' השופט אילן

(5)	חרף הקבוע בתקנון הקופה בסכסוך שנתגלה בין העובדת למעסיק ידון ביה"ד לעבודה ולא בורר

■	התקבל ערעור רופאה אשר פוטרה מעבודתה בקופ"ח מכבי ונקבע כי בניגוד לקביעת ביה"ד האזורי, אשר הבחין בין חלקו העיקרי של הסכסוך (סעד לביטול הפיטורים) שהוא בר בוררות, לבין עילת הפיטורים (שיסודה בהתנהגות המיוחסת למנהל המרפאה), נוכח מעמד הזכויות המוגנות בחוק הגנה על עובדים ולפי העניין בחוק למניעת הטרדה מינית, מקומו של הסכסוך כולו להתברר בביה"ד לעבודה ואין להעבירו לבוררות לפי תקנון קופת החולים, זאת חרף העובדה שתקנון הקופה מחייב קיום הדיון בעניין פיטורי העובדת בביה"ד של קופ"ח.
עע 1504/04 ד"ר ללה אבין - מכבי שירותי בריאות ● (8.3.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור.

5. 	ערעור

(1) ביה"ד הארצי נעתר לבקשה להארכת מועד להגשת בקשת רשות ערעור

■ 	הגשת בקשה להארכת מועד בטרם חלף המועד להגשת הערעור, מעידה על שקידתו של המבקש לטפל בעניינו ומונעת מהצד שכנגד לפתח ציפיות בדבר סופיות הדיון, בכך שהיא מביאה לידיעתו את כוונת המבקש להגיש ערעור, על כן, התקבלה הבקשה להארכת מועד להגשת בר"ע. 
בר"ע 334/03 משה אלקיים - רשיפן הנדסה אזרחית והובלות (1999)בע"מ ● (20.5.04 )● כב' הרשמת לאה גליקסמן

(2) נדחתה בר"ע על החלטה לדחות בקשת 5 מרצים באוניברסיטת חיפה לסעדים זמניים נגד 
 פיטוריהם

■	נשיא ביה"ד הארצי דחה בר"ע על החלטת ביה"ד אזורי בחיפה (כב' השופט שפיצר) לדחות את בקשתם של 5 מרצים באוניברסיטת חיפה לסעדים זמניים ככל שהיא נוגעת לסוגיית הפיטורים ו/או השינוי במתכונת ההעסקה ולעניין סעדים זמניים נוספים. נקבע כי אין מקום שביה"ד יקיים דיון בערעור על קביעותיו העובדתיות הזמניות והלכאוריות של ביה"ד קמא, שעה שחומר הראיות לצורך הדיון בסעד הזמני, הונח ככללותו בפניו. 
בר"ע 1435/04, פרופ' אברהם עוז ואח' - אוניברסיטת חיפה ● (29.7.04 ) ● כב' הנשיא ס' אדלר

6. 	זכות גילוי ועיון במסמכים

(1) החלת חובת העיון על קרן פנסיה 

■ 	קרן הפנסיה היא גוף דו מהותי ועל כן יש להטיל עליה לצד חובות מהמשפט הפרטי, עקרונות מהמשפט הציבורי בכלל וזכות העיון בפרט.
ה"פ (ת"א) 200/04 מצל מיחשוב מערכות מידע בע"מ - גלעד גמלאות לדתיים בע"מ ● (12.9.04 ) ● כב' השופטת דרורה פלפל

(2) על האוניברסיטה מוטלת חובת גילוי הן כגוף דו מהותי והן כמעסיקה

■	נדחה ערעור האוניברסיטה ונקבע כי החלטת האוניברסיטה בדבר הטלת סודיות גמורה וחיסיון מוחלט על דיוניהן של ועדות המינויים שבה אינה ממלאת אחר איזון האינטרסים המתחייב מן הסבירות והמידתיות החלות עליה בפעולתה הן כגוף דו מהותי והן כמעסיקה. לפיכך, ביה"ד חייב את האוניברסיטה לגלות את הפרוטוקולים למרצים המפוטרים, וזאת נוכח חומרת הפגיעה שנגרמה להם כתוצאה מהפסקת עבודתם.
עע 1185/04 אוניברסיטת בר אילן- דר' צמח קיסר ואח' ●(24.3.2005)● כב' השופטים:הנשיא א' אדלר, ע' רבינוביץ, נ' ארד

7. 	בקשה לסילוק על הסף

(1) אין לסלק בקשת צד לדיון בסכסוך קיבוצי מבלי לקיים דיון לגופו של עניין

■	אין לסלק בקשת צד לסכסוך קיבוצי על הסף מבלי לקיים דיון לגופו של עניין, אף אם הנימוקים הינם פרוצדורליים המבוססים על קונספציה של בירור סכסוכים קיבוציים לגופם. משלא נדונה טענת פיקטיביות צמצום וסגירת היחידה בהליכים הקודמים, בצדק נדחתה טענת מעשה בית דין. 
עסק 400094/97, ההסתדרות הכללית החדשה - מדינת ישראל ואח' ● (6.9.04 ) ● כב' השופטת א' ברק- אוסוסקין

8. 	מעשה בית דין והשתק פלוגתא

(1) נמחקה על הסף תביעת עובד, משהוכרעה הפלוגתא העיקרית בתביעת לשון הרע בה היה רק עד

■	קביעותיו של ביהמ"ש המחוזי במסגרת תביעת לשון הרע כנגד רשות השידור, יוצרות השתק פלוגתא כלפי עובד הטוען כי פיטוריו נעשו שלא כדין, לגבי עובדות שהוכחו, למרות שלא היה צד להליך אלא רק עד עיקרי. נקבע כי משהפלוגתא זהה, העדים הינם אותם עדים, ולעובד היה אינטרס בהצלחת התביעה של רשות השידור, מדובר לא רק בכפילויות של ההליכים, אלא למעשה ב"הצגה חוזרת", על כן, נמחקה התביעה על הסף.
עב (ת"א) 1027/04 כלל ואח' - עמיר רונן ואח' ● (11.7.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

9. 	עיכוב ביצוע

(1)	נדחה עד לאחר הגשת התצהירים העיון בדו"ח סיכום חקירה וקלטות שהוכנו לצורך הליך משפטי 

■	עיון בדו"ח סיכום חקירה וקלטות שהוכנו לצורך הליך משפטי ידחה עד לאחר הגשת תצהירי עדות ראשית מטעם הצדדים, משנמצא כי הדו"ח והקלטות מסייעים להוכחת התביעה ואין בהם כדי לכלול עילות או טענות חדשות ושמנגד קיים חשש כי מסירת הדו"ח והקלטות לצד השני בשלב זה עלולה להביא לשיבוש בהבאת הראיות, תמנע את הבאת האמת בפני בית הדין ותמנע דיון הוגן. 
עב (תא) 8399/04 דונטלו אמצעי קידום מכירות בע"מ-מיכאל גיל ואח'● (20.4.05) ● כב' השופטת: א' גילצר-כץ

10. 	התיישנות

(1)	בקשת רשם לשעבר לחייב את המדינה לנקוט הליך משמעתי כנגד מזכירתו נדחתה משהתיישנה

■ 	נדחתה בקשת רשם לשעבר בביה"ד האזורי לעבודה בת"א, לחייב את המדינה לנקוט הליך משמעתי נגד המזכירה שלו, משחלפה תקופה בת שנתיים ממועד הגשת התלונה וטרם הסתיימו הליכי החקירה המשמעתית או הדיון בפני הגורמים המוסמכים לנקוט אמצעי משמעת. במקרה כזה מתיישן ההליך המשמעתי, מסתיים בלא כלום ואין רשות לחדשו. 
עע 109/03 רפי הובר - מדינת ישראל ואח' ● (16.11.04) ● כב' השופטים: א' ברק אוסוסקין, שמואל צור, נ' ארד

11.	כללי

(1)	פיצול הדיון מוצדק משהכרעה הקובעת כי הסכם הפרישה מחייב ותקף תביא לסיום המחלוקת

■	הסכם הפרישה שנחתם ע"י העובדת מהווה גם כתב קבלה וסילוק כלפי הבנק. על כן אם ייקבע כי הסכם זה מחייב ותקף, תסתיים המחלוקת בין הצדדים ולא יהיה מקום לדון בתביעות העובדת. לפיכך, יש לפצל את הדיון כך שבשלב הראשון יוכרע מהו תוקפו של הסכם הפרישה , וזאת על מנת לייעל את הדיון. 
עב(תא) 4208/03, שועה אנטואנט-בנק פועלים בע"מ ● (4.5.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

(2)	ביה"ד התיר לעובד לטעון לפיטורים ולהתפטרות במקביל כאשר זה הוכיח מע' עובדות שניתן לפרשה לכאן ולכאן 

■	ביה"ד התיר לחרוג מההלכה כי לא ניתן לטעון טענות עובדתיות חלופיות סותרות כך שהעובד מנוע מלטעון לפיטורים ולהתפטרות באותה נשימה, משנקבע כי התובע הוכיח מע' עובדות שניתן היה לפרשה לכאן ולכאן. נקבע כי חברת השמירה, שהתחמקה מחובותיה כמעבידה ולא סיפקה לעובד עבודה מתאימה בתנאים שבהם הועסק עד למועד העברתו ממקום עבודתו הרגיל, תשלם לו פיצויי פיטורים משזה הוכיח כי לא הייתה לו כל כוונה לעזוב ולהתפטר.
דמ 4516/02 שערבי צוריאל נ' חברת השמירה בע"מ ● (13.2.2005) ● כב' השופט מיכאל שפיצר

ח.	בוררות

1.	ביטול פסק בוררות

(1) התערבות ביה"ד בפסק בוררות בשל חריגת וועדת הבוררות מסמכותה 

■	אמנם, התערבות שיפוטית בפסק בורר הינה צרה ומוגבלת לעילות שנקבעו בחוק הבוררות, אך משחרגה וועדת הבוררות מסמכותה ע"י התעלמות מהדין במכוון וביודעין, באופן הפוגע בעקרון השוויון, וזאת בשל הזדהות עם מצוקתה האנושית של המשיבה, הוחלט לבטל את פסק הבוררות.
עב (תא) 7030/03, שירותי בריאות כללית- מזל ששון פדלון ● (29.3.04 ) ● כב' השופטת ש' מאירי

(2) בוטל פסק בוררות משהליך הבוררות נוהל כהליך גישור

■	אמנם נקבע בהסכם קיבוצי כי הבורר יכריע במס' מחלוקות בין הצדדים, אך משניהל הבורר את הליך הבוררות כהליך גישור, אין מקום לכפות את ההכרעה על אחד הצדדים. כמו כן, הבורר היה צריך לשמוע את הבוררות בעצמו ולא ע"י שליח. לפיכך, בוטל פסק הבוררות.
סק (ים) 45/04 הסתדרות העובדים הכללית החדשה - הקרן הקיימת לישראל ● (24.10.04) ● כב' השופט אייל אברהמי

ט.	בטיחות בעבודה

1.	נזיקין

(1)	אין להטיל אחריות נזיקית על עובד ומעביד, בגין טעות שהרגיזה עובד אחר וגרמה לאירוע בליבו
 
■	אין להטיל אחריות נזיקית על עובד שטעה ועל המעביד, בגין רוגזו של עובד אחר עקב הטעות, אשר הוביל לאירוע בליבו. המעביד/העובד שטעה לא יכלו לצפות את הנזק. 
עא (חי) 1536/03 כהן אהרון - אסור חנניה ● (1.4.04 ) ● כב' השופטים: א' שיף, י' עמית

(2) הטלת אחריות שילוחית על מרפאה בגין רשלנות רפואית של רופא מטעמה
 
■	למרפאה יש אחריות שילוחית לרשלנות רפואית שנגרמה למטופל בניתוח למתיחת פנים על-ידי רופא מטעמה, מכוח ס' 13 לפקודת הנזיקין, משנקבע כי המרפאה הינה בגדר "מעביד" לפי מבחן השליטה הארגונית הטכנית. על כן, יש לחייב את הרופא והמרפאה ביחד ולחוד בתשלום מלוא סכום פסק הדין.
תא (הרצ') 635/01 דקל אזגל- ד"ר ג'ורג' פלמן ואח' ● (3.5.04 ) ● כב' השופט צבי דותן

(3) עובדי מדינה אינם חבים באחריות נזיקית כלפי נפגע ירי אשר נכח בעת התפרעות שסיכנה את
 חייהם

■	עובדי מדינה, עובדי המכס, שאינם עוסקים בתחום השיטור, אשר במהלך עבודתם נקלעו להתפרעות אשר היה בה סכנה ממשית לחייהם ועל כן ירו בנשק חם על מנת להיחלץ, פעלו באופן סביר ולא התרשלו, אף אם כתוצאה מהירי הייתה פגיעה אפשרית בגוף או ברכוש כלפי אדם אשר ספק אם נטל חלק בהתפרעות.
ע"א 6521/98 עווד בוטאנה נ' מדינת ישראל● (17.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא א' ברק, י' טירקל, א' פרוקצ'ה

י.	ביטוח לאומי

1.	תאונת עבודה

(1) אין להכיר בפציעת עובד במסגרת מסיבת פרידה לעובד אשר עבד עמו כ"תאונת עבודה"

■	אין להכיר בפציעת עובד במסגרת מסיבת פרידה לעובד אשר עבד עמו כ"תאונת עבודה". נקבע כי עיקר מימון המסיבה נעשה ע"י העובדים , על חשבונן וזמנם האישי, כאשר השתתפות בעלי המסעדה(מקום העבודה) הייתה פאסיבית, על כן, אינטרס המעביד בקיום המסיבה היה משני בלבד. 
עב(תא) 914795/99 עוזרי אייל - ועד מקומי רמת אפעל ● (25.7.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

(2)	תאונת דרכים שקרתה בדרך לעבודה, בזמן שהעובדת הסיעה את בעלה למקום עבודתו, לא תוכר כתאונת עבודה 

■	תאונת דרכים שקרתה בדרך לעבודה, אך בנסיעה לא ישירה (הסעת בעלה של האישה לעבודתו), לא תוכר כתאונת עבודה. סטייה מהדרך המקובלת צריכה להיבחר בפרמטרים של מידתיות ובהתאם למטרת הנסיעה. על כן, סטייה אשר נעשית בשל מצוקת תחבורה ועומסי תנועה תיחשב כסטייה סבירה, אך סטייה שאינה קשורה לנסיעה למקום העבודה, למשל הסעת הבעל לעבודתו, תיחשב כסטייה של ממש.
עב"ל 329/03 רחל אספיר - המוסד לביטוח לאומי בע"מ● (9.1.2005) ● כב' השופטים: ע' רבינוביץ, ו' וירט ליבנה, ש' צור

(3) חישוב גיל העבודה של נפגע בתאונת דרכים יהיה על בסיס 65 שנים 

■	התקבל ערעור חברת הביטוח הדר ונקבע כי גם בעניין תאונת דרכים שהוכרה כתאונת עבודה, חישוב גיל העבודה של הנפגע יהיה על בסיס 65 שנה ולא 68 שנה כפי שקבע בית המשפט המחוזי, ואין מקום לסטות מהחזקה הרגילה המעמידה את גיל סיום העבודה על 65; כן נקבע, כי בהיעדר מידע נוסף, סכום ההשתכרות אלמלא התאונה הוא סכום ברוטו ולא נטו.
	עא 7062/02 מיכאל שפירא ואח' נ' אלי פינטו● (13.2.2005) ● כב' השופטים: הנשיא א' ברק, א' ריבלין, א' גרוניס

(4) תאונה אשר קרתה לעובדת בביתה, בעת שעבדה, תיחשב כתאונת עבודה

■	סביבת העבודה של העובדת לצורך הכרה בתאונת עבודה, כוללת גם את שולחן העבודה של העובדת בביתה, משנמצא כי העובדת, בשל לחץ במקום עבודתה, נדרשה לבצע העבודה גם בביתה. לפיכך,התקבל ערעור העובדת ונקבע כי התאונה אשר קרתה לה בביתה, תוך כדי עבודתה, תוכר כתאונת עבודה.
עב"ל 376/03 יפה אלגריסי - המוסד לביטוח לאומי ● (6.4.2005) ● כב' השופטים:א' ברק-אוסוסקין, ע' רבינוביץ, ש' צור.

 2. 	פנסיית נכות

(1) 	על חבר בקרן גמלאות אשר קיבל הלוואה בגובה פנסיית נכות מלאה (בשל פגיעתו בתאונת דרכים) להשיב לקרן את הסכום שקיבל 

■	קרן גמלאות פטורה מתשלום פנסיית נכות לחבר בקרן אשר נפגע בתאונת דרכים (מכוח ס' 62,81 להלכות הגמלאות). על כן, משניתנה לחבר בקרן הלוואה בגובה פנסיית הנכות, ומשניתן פס"ד לטובתו הקובע כי חברת הביטוח תשלם לו פיצויים, עליו להשיב לקרן החזר התשלום שקיבל. 
עב (ב"ש) 2597/01, קרן הגמלאות המרכזית של עובדי ההסתדרות בע"מחיים טייב ● (22.11.04) ● כב' השופט אילן סופר

יא.	תום לב

1.	עובד שהועסק כ"קבלן"/"קבלן" שהועסק כעובד

(1) 	אין לחייב "עצמאי" אשר הוכר כ"עובד" המכון, בהשבת הפרשי השכר, משלא התקיימו התנאים לכך

■	"עצמאי" אשר הוכר כ"עובד", וקיבל זכויות הנובעות מהיותו עובד, ישיב למעבידה הפרשי שכר בין שכרו כעצמאי לבין שכרו כעובד, רק אם נקבע במפורש בחוזה העבודה שאם יקבע כי הוא עובד תתבצע ההשבה ו/או כאשר העובד דרש להיות במעמד של עצמאי. משלא התקיימו התנאים הללו ומשהמעבידה הראתה רק כי העובד הרוויח יותר כ"עצמאי", אין להטיל עליו את חובת ההשבה.
 עב(תא) 300085/96 סמי בן חמו- מדינת ישראל, המכון לפריון העבודה והייצור ● (4.5.04 ) ● כב' השופטת ו. וירט- ליבנה

 2. 	עגמת נפש

(1) משרד החוץ נהג שלא כשורה משהודיעה לתובע כי לא יוכל לצאת לתפקיד בחו"ל בשל מצבו הרפואי, לאחר שסיים קורס בהצלחה ושובץ לתפקיד באתונה

■	התובע קיבל הודעה, לאחר שעבר קורס בהצלחה ושובץ לתפקיד באתונה, כי אינו יוצא לתפקיד בחו"ל מטעם משרד החוץ מטעמי בריאות. המדינה לא נהגה כשורה בכל הקשור לשיבוצו של התובע לעבודה, במיוחד לאור העובדה כי התובע דיווח על מחלתו עוד בתחילת התהליך. עם זאת, לא הוכח קשר סיבתי בין נזקיו השונים של העובד לבין העובדה שלא שובץ לעבודה, על כן העובד זכאי רק לפיצויים בגין עגמת נפש בסך 16,500 ₪ ובתוספת ריבית והצמדה וחלק מהוצאות ושכ"ט.
 	 עב' (תא) 4989/97 גבריאל לרנר - מדינת ישראל ● (2.5.04 ) ● כב' השופט מאיר נחתומי

(2) נפסקו פיצויים על סך 6,500 ₪ בגין עגמת נפש למנכ"לית משרד החינוך שהודחה

■	נקבע שלמנכ"לית המפוטרת לא נגרם הפסד כספי ומשכך אינה זכאית לפיצוי בגין נזקים לא ממוניים. כן נקבע כי אמנם התקש"יר אינו הסכם בין התובעת והמדינה והפרת הוראותיו אינה מקנה בהכרח זכות לפיצוי, אולם, מדובר בהוראה שנועדה להבטיח העברה מסודרת של תפקיד המנכ"ל היוצא תוך שמירה על כבודו, מעמדו וזכויותיו. האופן שבו נאלצה העובדת לסיים את תפקידה פגע בכבודה וגרם לה לעוגמת נפש, על כך נפסקו פיצויים על סך 6,500 ₪. 
עב (ים) 3008/01 שלומית עמיחי - מדינת ישראל,שרת החינוך ואח' ● (2.11.04) ● כב' השופטת דיתה פרוז'ינין

 3. 	כללי

(1) 	סגנית מנהל בית הדואר בנתניה הורשעה בגין שימוש לרעה בהרשאתה להיכנס למחשב הנוכחות 

■	ערעורה של סגנית מנהל בית הדואר, על הרשעתה בבית הדין המשמעתי, בגין ניצול לרעה את הרשאתה לכניסה למחשב הנוכחות וביצוע שינויים שקריים בשעות עבודתה, נדחה. נקבע כי המערערת לא פעלה בתום לב שכן נוכח תפקידה אין ספק כי הייתה מודעת היטב למשמעות מעשיה, כמו כן לא מצא ביהמ"ש סיבה לסטות מהכלל כי בימ"ש העליון כבימ"ש לערעורים אינו מתערב בממצאים העובדתיים של הערכאה הקודמת.
 	עש"ם 5044/03 רות בליתי - נציבות שירות המדינה ● (15.4.04 ) ● כב' השופטת דורית ביניש

(2) נדחתה תביעת רב אשר כפה עבודתו על משרד הדתות לתשלום שכר בדיעבד 

■	נדחתה תביעתו של רב לקבלת שכר בדיעבד עבור 54 חודשי עבודה. נקבע כי התנהגותו של הרב הייתה נגועה בחוסר תום לב, משניסה לכפות את עבודתו על המעביד, שלא עפ"י הנוהל התקין ותוך התעלמות מכל הבהרותיו של המעביד, עוד בתחילת פעילותו, כי לא יוכל לקבל מינוי בשכר מבלי שהתקבל לתפקיד בהתאם לנוהל, בהליך של מכרז, ומבלי שתהיה פניה של המועצה האזורית, ודרש שכר שלא היה זכאי לו בעד פעילות שלא התבקש לבצעה.
עב 6739/01 הרב חיים הלוי - מדינת ישראל משרד הדתות ● (7.3.05) ● כב' השופטת: ל' גליקסמן.

יב.	שירות המדינה ורשויות מקומיות (כללי)

(1) עיריית בת ים רשאית לקצץ את מכסת השעות הנוספות שעבדו עובדי העירייה בפועל

■	ביה"ד לא התערב בהחלטת עיריית בת ים לקצץ את מכסת השעות הנוספות שעבדו עובדי העירייה בפועל, תוך שהוא קובע, כי החלטתו זו אינה מתייחסת לעובדים אשר אצלם רכיב השעות הנוספות הינו פיקציה ומהווה חלק מהשכר. לגבי ביטול תוספת הכוננויות, קבע ביה"ד, כי החלטת העירייה בעניין מבוטלת, היות וההחלטה לבטל שעות כוננות בפועל היתה גורפת וכוללנית ולא עמדה באמות מידה של סבירות ומידתיות. לגבי החזר הוצאות הרכב, ביה"ד לא התערב בהחלטתה העקרונית של העירייה לבדוק את נושא זה. (גם לגבי רכיב הכוננויות ולגבי רכיב החזר הוצאות הרכב, נקבע כי ההחלטה אינה מתייחסת לעובדים אשר אצלם הרכיבים הנ"ל הינם פיקציה בלבד). 
ס"ק 83,84/04, הסתדרות המעו"ף ואח' - עיריית בת ים ● (4.8.04 ) ● כב' השופט שמואל טננבוים.

(2) המדינה לא תעביר כספים לתשלום שכר עובדי רווחה מסוימים לחשבון בנק מיוחד 

■	בג"צ דחה את בקשת עובדי רווחה מסוימים בשלוש רשויות מקומיות עראבה, יהוד ולוד, אשר לא קיבלו שכר במשך חודשים, להפקיד את הכספים המועברים ע"י המדינה לתשלום שכרם בחשבון בנק מיוחד ולא להעבירם לחשבון הרגיל של הרשויות. לפי פסיקת בג"צ, העברת כספי המדינה ישירות דווקא לקבוצת עובדים אחת תוביל למצב של הגדלת תקציב אשר יוביל לאיון זכות הקיזוז של המדינה העומדת לה כיום לאור התחשבנות בין הצדדים, וכן לפגיעה הן בשכרם של עובדים אחרים הן של נושים אחרים והן של נזקקים לשרותי רווחה עירוניים. 
בג"צ 962/04, רחל אבוטבול ואח' - משרד העובדה והרווחה ואח' ● (12.8.04 ) ● כב' השופט א' גרוניס

(3) המועצה האזורית משגב אינה מעבידתו של עובד העמותה "משגב הגליל"

■	עובד שחתם על חוזה ההעסקה עם עמותה שהיא מעביד קיים, ולה בלבד היה קשר חוזי לביצוע עבודה תמורת תשלום, והיא זו אשר פיטרה אותו, אינו עובד המועצה האיזורית אף שהמועצה מימנה חלק מפעילות העמותה, ועל כן הוראות חוקת העבודה לעובדי הרשויות המקומיות לא חלות עליו. כמו כן, נקבע כי המועצה והעמותה לא היו "מעבידים במשותף" מאחר ובין העובד והעמותה נחתמו הסכמים שהמועצה לא הייתה צד להם, והמועצה והעמותה אינם מהווים למעשה גוף משפטי אחד.
עב (חי) 2959/99 מורנו אליעזר - מועצה אזורית משגב ואח' ● (2.9.04 ) ● כב' השופטת מרגלית פיקרסקי

(4) על משפטנים לבחור בין התמריץ לבין התוספת הייחודית המקומית

■	בבר"מ 8/80 קבע המוסד לבוררות מוסכמת כי על המשפטנים המשרדיים לבחור בין התמריץ למשפטנים לבין התוספת הייחודית המקומית (תוספת המשולמת לכלל העובדים באותו משרד או יחידה). שלא בהתאם לפסק הבוררות, בתיקון לתקשי"ר (85) הוחלה ההוראה על משפטנים בכלל, ולא רק על משפטנים משרדיים. למרות הפגם, התנהגות איגוד המשפטנים במשך השנים, בשתיקתו, מהווה השלמה עם האמור בתקשי"ר ולכן נדחתה טענת איגוד המשפטנים להחיל את שתי התוספות, התמריץ והתוספת המקומית.
בר"מ 1/97 הסתדרות העובדים הכללית החדשה, איגוד המשפטנים - מדינת ישראל ● (9.9.04) ● הרכב: מר יואל אלוני, יו"ר, מר שלמה גוברמן, עו"ד, מר אברהם כהן

(5) 	קצבתם של המשנים למנכ"ל לשעבר לא תוצמד למשכורת לפי החוזה האישי של המשנים למנכ"ל הפעילים 

■	משנים למנכ"ל במשרדי ממשלה שונים שהועסקו בתנאי שכר לפי דירוג ודרגה ושפרשו לגמלאות, אינם זכאים להצמדת קצבתם למשכורת המשנים למנכ"ל הפעילים, המשתלמת להם מכוח חוזה בכירים אישי עליו חתמו. סע' 9(2) לחוק הגמלאות נועד לתיאומים טכניים בלבד עקב שינויי הסולם ואינו משמש ככלי למניעת שחיקת הגמלאות ע"י התקדמות הגמלאי בדרגות. "המשכורת הקובעת" עפ"י סע' 8 והשינויים בה עפ"י סע' 9(2) בנויים על קיומה של דרגה המשמשת בסיס לחישוב המשכורת הקובעת. בחוזה הבכירים של המשנים למנכ"ל, אין סולם ודרגות. השימוש שמבקשים הגמלאים לעשות בסע' 9(2) לחוק הוא בבחינת עירוב מין שאינו מינו. 
ע"ע 1243/02 משה שיפמן ואח' - מדינת ישראל ● (28.9.04 ) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ע' רבינוביץ, נ' ארד

(6) בוטלה החלטת מליאת המועצה המקומית שלא התקבלה ע"פ צו המועצות המקומיות

■	פריסת קיום שלוש ישיבות מליאת המועצה על פני כשישה שבועות, במקום על פני שישה ימים על פי צו המועצות המקומיות (א) התשי"א- 1950, מבלי שהוכח כל טעם לאי קיום ישיבות במועצה במועדן, הינה פריסה בלתי סבירה שתוצאתה מחייבת בטלות החלטת המועצה מיום 28.4.98 שנתקבלה ע"י שליש מחברי המועצה בנושא חוזה בכירים למזכיר המועצה.
ע"ע 243/03 מועצה מקומית ג'דידה מכר ואח' - גטאס הלון ● (31.10.04) ● כב' השופטת א' ברק - אוסוסקין

 (7) עובד מועצה שהתפטר על מנת להיבחר לראשות המועצה , ונבחר, אינו רשאי לחזור לתפקידו כעובד עם סיום כהונתו כראש מועצה

■	עובד מועצה, אשר התפטר מתפקידו לצורך התמודדות על תפקיד ראש מועצה, נבחר לתפקיד וכיהן בתפקיד זה במשך 5 שנים, אינו רשאי לחזור למעמדו הקודם כעובד המועצה (בניגוד לעובד אשר התפטר לשם חברות במועצה) מכוח ס' 145 לצו המועצות המקומיות, ואינו רשאי להגיש מועמדותו לתפקיד כלשהו במסגרת מכרז פנימי.
 	 ע"ע 1437/04, רבאח אסדי- מועצה מקומית אלשאג'ור● (21.12.2004) ● כב' השופטים: נ' ארד, ש' צור, ו' וירט- ליבנה

(8) הוראות חוקת העבודה אינן חלות על רשות מקומית אשר הפסיקה חבורתה במרכז לשלטון מקומי

■	עיריית קרית גת הייתה רשאית להפסיק את חברותה במרכז לשלטון מקומי מכוח חופש התארגנות המעביד, על כן משעה שהפסקת חברותה של העירייה במרכז והודעתה על ביטול כל ההסכמים הקיבוציים נכנסה לתוקף לא חלות עליה הוראות ההסכמים הקיבוציים אשר מרכז השלטון המקומי צד להן וההוראות האובליגטוריות של חוקת העבודה. אמנם במסגרת המשא ומתן בין אירגון העובדים לעירייה הסכימה העירייה כי הוראות אלו ימשיכו לחול אך משהופסק המו"מ, בטלה תחולת ההוראות והעירייה הייתה רשאית לפטר את העובדים ללא הסכמת ההסתדרות
סק (ב"ש) 1058/04 , הסתדרות העובדים הכללית החדשה, הסתדרות המעו"ף - עיריית קרית גת ● (28.12.04) ● כב' השופט א' סופר

(9) תשלום שכרם של מדריכים חינוכיים אשר הינם עובדי מדינה יחושב על פי הוראות התקשי"ר

■	נדחתה תביעת המדריכים ונקבע כי המדינה תמשיך לשלם את שכרם של מדריכים חינוכיים, אשר הינם עובדי מדינה, ואשר על פי מכלול תנאי ההסדר המצויים בתקשי"ר לא קופחו בנוגע לשכרם בהתאם להוראות ההסדר המיטיב הקבוע בתקשי"ר ולא לפי הוראות חוק שעות עבודה ומנוחה, שהינן פחות טובות מהוראות התקשי"ר.
 עב (חי) 1728/02 , חי עידן - מדינת ישראל, משרד העבודה והרווחה ● (22.12.04) ● כב' השופט א' קציר

(10) העירייה רשאית להוציא עובדים לפרישה מוקדמת בשל צמצומים בתקציבה

■	נדחתה בקשת הסתדרות המעו"ף למתן צווים שיאסרו על העירייה לעשות שימוש בסע' 18(א) לחוק שירות המדינה (גמלאות) ביחס ל-23 עובדי העירייה אשר נתקבלה לגביהם החלטה להוציאם לפרישה מוקדמת לגימלאות בשל צמצום בתקציב העירייה. ביה"ד לא שוכנע כי קיימת הבחנה בין שימוש בסעיף 18 לחוק ביחס לעובד שאינו מתפקד כראוי לבין מקרה בו ההצדקה לשימוש בסעיף נעוצה בצורך אמיתי לקצץ בהיקף הוצאות העירייה. בשני המקרים, ההוצאה לפרישה כפויה נסמכת על הצדקה ממשית, חיצונית לעובדת הגיל, כאשר קריטריון הגיל והוותק הוא המאפשר הענקת גמלה לעובד הפורש. 
סק 198/05, הסתדרות המעו"ף-עיריית בת ים ● (6.3.05) ● כב' השופטת נטע רות

יג.	שירות המדינה (משמעת)

1.	השעיה

(1) הוטל על מנהל רכש בביה"ח "אסף הרופא" עונש פסילה משירות המדינה עד גיל 60

■	ביהמ"ש העליון דחה את ערעורו של מנהל רכש בביה"ח "אסף הרופא" על עונש של פסילה משירות המדינה עד גיל 60 שהוטל עליו ע"י ביה"ד למשמעת בשל ביצוע עבירות משמעת חמורות. ביהמ"ש קבע, כי על אף שבמקרה הספציפי האפשרות של חזרה לעבודה אינה ריאלית, והנפקות של הפסילה הינה בעיקר שלילת קצבת הפרישה, השימוש באמצעי הפסילה הינו מוצדק בשל ניצול מעמדו הבכיר של המערער ומהטעם שאין זה ראוי להעמיד עובד שפוטר בגין עבירת משמעת במצב טוב יותר מזה שהיה בו לו היה פורש בדרך רגילה. 
עש"מ צ 3789/04, אריה ציפורי - מדינת ישראל ● (15.8.04 ) ● כב' השופטת ד' ביניש 

2.	ביה"ד למשמעת

(1)	ביה"ד למשמעת רשאי להפחית תנאי פרישה של עובד מדינה שפרש בתנאים מוסכמים ומופחתים

■	הכלל הוא כי זכויות פרישה של עובד שעניינו נדון בהליך משמעתי יהו כפופות לתוצאות אותו הליך. ביהמ"ש העליון לא מצא כי ביה"ד למשמעת החמיר עם העובד יתר על המידה בהפחתת תנאי פרישתו למרות טענתו של העובד כי תנאי פרישתו הופחתו כבר במסגרת הסדר פרישה שנערך בינו לבין המדינה לפני ההליך המשמעתי ולכן אין להפחיתם בפעם השניה במסגרת ההליך המשמעתי.
עש"ם 3666/04, יאיר רוקח נ' מדינת ישראל ● (11.7.04 ) ● כב' השופטת ד' בייניש

 (2) החלטת נציב שירות המדינה להשעות מורה בגין הצגת מצג שווא תעמוד בעינה

■	כנגד מורה הוגשה קובלנה משמעתית בגין ניסיון להגשת תואר אקדמי בשלוחת אוניברסיטת לטביה בדרך של שימוש בעבודות שנעשו ע"י אדם אחר. ביה"ד קבע כי לא נפל פגם כי בנסיבות אלה החלטת נציב שירות המדינה להשעות את המורה תעמוד בעינה. על הנציב להתייחס לחומרת האישום המיוחס לעובד, לתפקידו, לרמת הפגיעה בשירות ובמשמעת אם ימשיך בתפקידו ואין ההחלטה נפגמת בשל כך שהנציב לא בחן את עניינה של המורה מול עניינם של אחרים.
עע 1487/04 נציב שרות המדינה - שרה אהרון ● (21.11.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

3.	כללי

(1) שוטר אחראי באופן אישי בעוולת הנזיקין כלפי העצורה משלא היה לו כל יסוד סביר להניח כי 
ביצעה עבירת פשע

■	השוטר הורה לעצור את התובעת בעיקר על סמך מידע שקיבל משכניה בקשר לסכסוך שכנים ממושך והתובעת שהתה 38 שעות במעצר. השוטר שהורה על המעצר, בלא צו מעצר, נמצא אחראי אישית בעוולת הרשלנות כלפי התובעת, משלא היה לו כל יסוד סביר להניח כי התבצעה עבירת פשע המעניקה לו סמכות לעצרה ללא צו מעצר. ייחוס האחריות על השוטר כעובד ציבור נעשה על מנת להטיל פיקוח על בעלי הכוח כדי שלא ינצלו מעמדם לרעה וכדי לשמור על כבודם וחירותם של האזרחים. נפסק כי התובעת תהיה זכאית לפיצוי של 30,000 ש"ח כאשר חלקו של השוטר בנזק שנגרם לתובעת הוא 18,000 ש"ח ושל השכנים 12,000 ש"ח.
ת"א (ת"א) 14036/97 דרור רות-פקד אהרון אנגל במשטרת ישראל ● (17.11.04) ●כב' השופטת ר. למלשטריך-לטר

(2) עובד חברת אבטחה שביצע את עבודתו בפועל במשרד הפנים, יוכר כעובד ציבור לשם הרשעה 
בעבירות פליליות

■	מאבטח, אשר הינו עובד של חברת אבטחה "מיקוד" ואשר ביצע את עבודתו בפועל במשרד הפנים, יוכר כעובד ציבור לצורך הרשעה בביצוע עבירות פליליות (שוחד וניצול לרעה של משרתו).
ת"פ (י-ם) 242/03 מדינת ישראל- ברק כהן ואח' ● (11.11.04) ● כב' השופט משה רביד 

יד.	שירות המדינה (גימלאות)

(1) 	משבחר נציב שירות המדינה לשעבר במסלול שירות המוצמד לסגני שרים, ויתר על תשלום פנסיה ע"פ חוק הגמלאות

■ 	בפני נציב המדינה עמדו שתי חלופות: מסלול המוצמד לסגני שרים או מסלול של עובד מדינה רגיל. משבחר במסלול שירות המוצמד לסגני שרים, איבד את האפשרות לתשלום הפנסיה ע"פ חוק הגמלאות לאור דירוגו ודרגתו, שהרי לא יתכן כי אותה תקופת שירות תקנה כפל זכאות לתשלום שתי פנסיות במקביל ולכן לא התקיימו לגביו תנאי הזכאות לתשלום מענק בגין שנות שירות עודפות שמעל 30 שנים. כמו כן, כיוון שחוק הגימלאות כבר לא חל עליו הוא אינו זכאי לפיצוי בעד חופשת מחלה בלתי מנוצלת.
ע"ע 1087/02 אליעזר הכסטר - מ"י , הממונה על הגמלאות ● (30.5.04)● כב' השופט יגאל פליטמן

(2) עובד אשר פרש פרישה מוקדמת מרצונו אינו זכאי לקבל מענק פרישה המגיע רק למפוטר

■	נדחתה תביעת עובד למענק פרישה לפי סעיף 22 לחוק הגימלאות כיוון שלא פוטר אלא פרש מעבודתו פרישה מוקדמת מרצונו, בתמורה לתנאים מיוחדים.
 עב(חי) 1013/00, גרנאי נתי - עיריית חדרה ● (30.5.04 )● כב' השופטת מ. אריסון- חילו

 (3)	המסלול המיטיב לחישוב שיעור גמלה של אחות אשר פרשה לאחר תקופה ממושכת בשל מצב 
	בריאותי לקוי, הוא בהתאם לאורך השירות 

■	בחישוב גמלה של עובדת אשר פרשה משירות המדינה בשל מצב בריאותי לקוי, יש לבחור את המסלול המיטיב מבין שני המסלולים האלטרנטיביים לחישוב שיעור הקיצבה; האחד, בהתאם לאורך תקופת שירותו של העובד בו מדובר לפי 2% לשנה והשני ע"פ דרגת נכותו לפי 20% בתוספת 3 פרומיל לכל אחוז נכות. משעבדה העובדת תקופת שירות ארוכה בשירות המדינה, עדיפה לה שיטת חישוב לפי משך השירות.
עב (חי) 3666/98, שוטן מיקי - הממונה על הגמלאות ואח' ● (22.6.04 ) ● כב' השופטת מרגלית פיקרסקי

(4) על המדינה להעביר לחברת כלל חלק מגימלתו של גמלאי, משהמחה זכאותו לחברת כלל

■	על המדינה לפעול בהתאם לכתב המחאת הזכויות ולהעביר לחברת כלל את חלק גימלתו (כ - 1,500 ש"ח מתוך גימלה של כ - 20,000 ש"ח) אשר המחה גמלאי לחברה. נקבע כי הזכות לקבל פנסיה תקציבית הינה זכות בעלת ערך כלכלי ועל כן זכאי גימלאי "למכור" חלק ממנה עבור תשלום חד פעמי בכפוף לאיזון המצוי בסעיף 58 לחוק הגימלאות, שאינו מתיר לשעבד או להעביר או לעקל את הזכות לגבי חלק מינימלי של הגימלה.
הפ (תא) 200481/04 כלל שירותים פיננסים בע"מ - מדינת ישראל, משרד האוצר ואח' ● (2.11.04) ● כב' השופטת רות רונן

(5) קרן מקפת תשלם לעובדים המועברים משירות המדינה לבזק את מענק השנים העודפות בהתאם לחוק הגמלאות לפי המשכורת האחרונה

■	קרן מקפת תשלם לעובדים המועברים ממשרד התקשורת לחברת בזק את מענק השנים העודפות בהתאם להוראות הקבועות בעניין זה בחוק הגמלאות (על בסיס המשכורת האחרונה, לעובד אשר הגיע לגיל 60 כאשר בסיס השכר הוא 100%) כפי שהייתה משלמת לעובדים לו היו נשארים במשרד התקשורת. אי החלת חוק הגמלאות סותרת את התכלית המרכזית והבסיסית לשמירת כל זכויות העובדים המועברים משירות המדינה לבזק. 
ע"ע 1136/04, קרן מקפת, מרכז פנסיה ותגמולים אג"ש בע"מ בניהול מיוחד- ישראל קמיל ואח'● (26.12.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ע' רבינוביץ, נ' ארד

טו.	עובדים זרים

 1. 	העסקת עובדים זרים ללא היתר

(1) אין להוציא צו הרחקה כלפי עובדים זרים אשר פעלו שלא כדין שלא באשמתם

■	עובדים זרים, אשר הגיעו כדין לישראל, הוצבו כדין לעבודה אצל מעסיקם ואשר יש ספק אם פעלו בניגוד לאשרת השהות שלהם, אך מבלי שהיו מודעים לאי החוקיות של פעולותיהם, לא נשקלת לגביהם שאלת השימוש בנהלי הניוד במגבלותיהם, ויש לאפשר את העסקתם אצל מעסיק כדת וכדין, תוך 7 ימים מיום מתן פסה"ד.
עת"ם (ת"א) 2031/04 צ'ין שרין ואח' - מדינת ישראל, מנהלת ההגירה ואח' ● (1.7.04 ) ● כב' השופט ד"ר עודד מודריק

 2. 	זכויות

(1) מעבידה תשלם פיצויי פיטורים לעובדים זרים אשר גורשו

■	משלא הוכיחה המעבידה כי פעלה להשגת אישורי עבודה לעובדים הזרים, ומשידוע כי קבוצת העובדים הינה חלשה וקיים חשש סביר כי העובדים הסכימו לעבוד לפי תכתיבי המעביד ולתנאי עבודה בסיסיים, אם לא נחותים ובלתי סבירים בשל חולשתם, עליה לשאת בסיכון הוודאי שבהעסקת עובדים שלא כדין, ולשלם להם פיצויי פיטורים.
עב (בש) 4626/03 תאודור קוסטל ואח' - חי אדיר השקעות בע"מ ● (10.10.04) ● כב' השופט אילן סופר

 (2) עובד זר שהועסק בתנאי עבודה בלתי סבירים זכאי לתשלום הפרשי שכר, דמי הבראה ופדיון 
 חופשה וכן שכ"ט עו"ד

■	על המעביד היה לדעת כי העסקת עובד זר כעובד ניקיון במועדון בריאות, במשך שלוש וחצי שנים, כ-13 שעות מדי יום, הינה העסקה נפסדת, פסולה ולא ראויה. לפיכך, העובד יהיה זכאי לקבל, מעבר לשכר שקיבל, גמול בגין עבודה בשעות נוספות, פדיון חופשה שנתית והבראה בסך של 298,350 וכן שכר טרחת עו"ד בסך של 20,000 ₪.
עב 1347/03, ניקודמוס אצובה - "סנסרה", ניהול מועדוני בריאות בע"מ ● (3.3.05) ● כב' השופט אילן סופר

 3. 	כללי

(1) 	חברת בנייה תהייה רשאית לגייס עובדים זרים מחו"ל, ע"פ היתר שניתן לה בשנת 2003, אם 
יוכח כי לא נמצאו עובדים מתאימים מקרב העובדים הזרים בארץ 

■ 	הקצאת עובדים זרים היא שנתית, על כן ההיתרים של חברת א. דורי להקצאת 131 עובדים שלא מומשו בשנת 2002 אינם נזקפים לזכותה לשנים הבאות. לעומתה, בידי חברת דניה סיבוס היתרים להעסקת עובדים לשנת 2003, אשר ניתנו לה לאחר קבלת ההחלטה על מדיניות "שמיים סגורים". לפיכך, אם תוכיח כי אין ביכולתה לגייס עובדים זרים מקרב העובדים הזרים בארץ, תוכל להביאם מחוץ לארץ, זולת אם יימצא להן טעם כבד משקל , שדי בו לבטל ההיתרים שכבר ניתנו. 
בג"צ 3541/03 ו- 6755/03 , א. דורי חברה לעבודות הנדסיות בע"מ ודניה סיבוס בע"מ - ממשלת ישראל ואח' ● (17.5.04 )● כב' השופטת (בדימ') דליה דורנר 

(2) חברה שהודתה בעבירות העסקת עובדים זרים רשאית לחזור בה מהודאתה

■	חברה אשר הודתה בעבירות של העסקת עובדים זרים שלא כדין ואשר האמינה בחפותה בניגוד להודאתה, רשאית לחזור בה מהודאתה. ישנם מקרים בם מן הראוי לסטות מן הכלל ולאפשר את חזרת הנאשם מהודייתו. על בתי המשפט לנהוג כך במקרים חריגים ומיוחדים בהם קיים חשש ממשי שהנאשם הודה בניגוד לרצונו האמיתי או בניגוד לאמונתו הכנה בחפותו. 
עפ 1006/04 חברת זוהר ארטל בע"מ ואח' - מדינת ישראל ● (7.11.04) ● כב' השופטים: א' ברק - אוסוסקין, ש.צור, ו.וירט-ליבנה

טז.	ביטוח בריאות ממלכתי

1.	מימון תרופה לחולה

(1)	לפי חוזר משרד הבריאות אשר הינו בעל נפקות משפטית מחייבת, הטיפול במחלתו של התובע אינו כלול בסל הבריאות

■	חוזר משרד הבריאות הקובע אילו טיפולים יכללו בסל הבריאות הינו בעל נפקות משפטית מחייבת. ההנחיות הפנימיות הכלולות בו, שעניינן קביעת קריטריונים אחידים, ברורים וענייניים ליישום החוק, מהוות את הדרך הראויה להפעלה אחידה, שוויונית, הוגנת וסבירה של הסמכות המנהלית שיש בה כדי למנוע אפליה, אי שוויון ושיקולים זרים, זאת במיוחד לאור העובדה שהמדובר בקביעת סדרי עדיפויות במסגרת אילוצי התקציב המתחייבים מחוק הבריאות. לפיכך, משמחלתו של התובע אינה חלק מההתוויות אשר אושרו, הרי שהטיפול בתא לחץ לצורך טיפול במחלתו אינו כלול בסל הבריאות.
עב (ת"א) 63322/01 בן אבגי דוד - גוהר ו-443 אח' - שירותי בריאות כללית ואח' ● (20.6.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

(2) אין לכפות על קופ"ח כללית לממן לחולה סופנית השתלת מח עצם, משמדובר בטיפול ניסיוני
 אשר לא הוכחה יעילותו 

■	אין לכפות על קופ"ח כללית לממן את הטיפול הרפואי המבוקש להשתלת מח עצם ולא לכפות על המדינה לכלול טיפול זה בסל הבריאות, משמדובר בטיפול רפואי ניסיוני, הנמצא בשלב הראשוני של המחקר, ולא הוכח ברמה מפסקת יעילותו מבחינה מדעית, למרות מטרתו הטובה והברוכה. כמו כן, לא הוכח אפילו מקרה אחד בו בוצעה השתלת מח עצם אלוגנאית במימון הקופה, על כן לא מדובר בהפליית החולה לרעה. 
עב (חי) 4565/04 , מירב בנימיני - שירותי בריאות כללית ואח' ● (2.1.05) ● כב' השופט א' קציר

(3) 	קופ"ח אינה חייבת לממן תרופה לחולה סרטן אע"פ שאישרה בעבר מימון התרופה לחולים אחרים במצבו

■	נדחתה טענת המערער לפיה נהגה כלפיו קופ"ח שלא כדין ובאפליה בכך שסירבה לאשר לו מימון תרופה למרות שאישרה בעבר מימון התרופה לחולים אחרים במצבו. אמנם, בעבר היטיבה הקופה עם מבוטחיה, למעלה מן המתחייב מן הדין, עם זאת, לקופה שק"ד אם להמשיך במדיניות המיטיבה, או אם לשנות ממנה. כן נקבע כי מקרה אחד של חריגה מהמדיניות אין די בו כדי לבסס טענה לפיה הפרה הקופה את חובתה לנהוג בשוויון כלפי מבוטחיה או להקים למערער זכות למימון הטיפול בחריגה מהמדיניות. 
עע 61/03 אברהם אקסקלוב - מכבי שירותי בריאות ● (9.3.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, י' פליטמן, נ' ארד.

יז.	הטרדה מינית

1 .	יחסי מרות

(1) הרחקת מפקח במשרד החינוך משירות המדינה שהטריד מינית 

■	ההחלטה להרחיק מפקח במשרד החינוך משירות המדינה, משהורשע בהטרדה מינית כלפי עובדת אחת, תוך כדי ניצול היותו בעל מעמד בכיר ובעל יכולת השפעה, ומשנהג בצורה בלתי הולמת וניהל יחסים אינטימיים במסגרת יחסי מרות עם עובדת אחרת, הינה מוצדקת. 
עש"ם 2868/04, אורי שמיאן - נציבות שירות המדינה ● (4.7.04 ) ● כב' השופטת ד' בייניש

(2) 	גלישת מעביד באתרי סקס באינטרנט, מעמדת מחשב של עובדת בניגוד לרצונה, מהווה הטרדה מינית

■	מעביד הגולש לאתרי סקס באינטרנט, במחשב הנמצא בעמדת העבודה של העובדת ובעצם מאלץ אותה לצפות בחומרים אשר היא איננה מעוניינת להיחשף אליהם, מבצע הטרדה מינית. על כן, נפסקו פיצויים בסך 50,000 ₪ לעובדת אשר הוטרדה בדרך זו ע"י מעבידה. הגלישה באתרי הסקס באינטרנט הייתה רק חלק מהמעשים שייחסה העובדת למעביד, אך העניינים האחרים יתבררו במסגרת ההליך הפלילי. 
עב(בש) 1597/02 פלונית - חברה אלמונית ואלמוני ● (28.6.04 ) ● כב' השופט אילן סופר

(3) הטרדה מינית בעבודה אינה דורשת כפיפות פורמלית-משפטית 

■	נדחה ערעורו של מנהל מחלקת חינוך בעירייה אשר הורשע בהטרדה מינית של כפופות לו ונגזרו עליו שלושה חודשי מאסר בעבודות שירות ושישה חודשי מאסר על תנאי, וכן תשלום פיצוי למתלוננת בסך 10,000 ₪. נקבע כי סע' 2 לחוק למניעת הטרדה מינית קובע כי הטרדה מינית בעבודה אינה דורשת כפיפות פורמלית-משפטית ודי במרות קונקרטית בזמן הרלבנטי לביצוע העבירה, ואין צורך במרות ארגונית-פורמלית. יחד עם זאת, לא די ב'מרות' ויש להוכיח ניצול המרות.
עפ (י-ם) 7654/03, ד"ר עמיקם קסיר - מדינת ישראל ● (30.11.04) ● כב' השופטת א' אפעל-גבאי

2. 	הרשעה

(1) עובד מדינה הורשע בהטרדה מינית על אף שלא היה הממונה הישיר של המתלוננת 

■	עובד מדינה הורשע בהטרדה מינית. נקבע כי בעבירה של "התייחסות מבזה או משפילה המופנית לאדם ביחס למינו או מיניותו", יש לבחון את התנהגות המטריד עפ"י אמת מידה אובייקטיבית, וללא כל קשר לתחושה הסובייקטיבית של המתלוננת. המבחן הקובע הוא אובייקטיבי:האם התקיימו יחסי מרות בין המטריד למתלוננת, המצביע על אפשרות של ניצול בעבודה הכוללת גם השפעה, סמכות ומרות עקיפה, גם אם המטריד איננו הממונה הישיר.
עש"ם 1599/03, אברהם טאפירו - נציבות שירות המדינה ● (16.12.03 ) ● כב' השופטת ד' בייניש

יח. מכרזים

1. 	ביטול/עיכוב מכרז
	
(1)	שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מוסמך לעכב הליכי מכרזים לאיוש משרות ברשות השידור

■ 	שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מוסמך לעכב הליכי מכרזים פנימיים של רשות השידור לאיוש משרות שונות ברשות השידור, לצורך בחינת השאלה האם תנאי הסף המפורטים במכרזים חורגים מהנהוג בשירות המדינה.מעמד השר מאשר לו לבחון שינויים שהוכנסו לדרישות הקבלה למכרזים המהוות במהותן ובטיבן חלק מן התקן הקבוע לאותן משרות. עם זאת, על מנת לצמצם את הפגיעה בעובדי רשות השידור אשר הגישו מועמדותן למכרזים, עיכוב הליכי המכרזים ע"י השר לא יעלה על 21 יום מיום מתן פסה"ד.
עסק 1003/04, רשות השידור ואח' - אגודת העיתונאים בירושלים ואח' ● (11.5.04 )● כב' השופטים: ע' רבינוביץ, ש' צור, י' פליטמן

(2) המכרז הפנימי נפסל כי וועדת המינויים לא ניהלה פרוטוקול

■	מכרז לא בהכרח ייפסל עקב הכרות מוקדמת עם המועמדים, הערכה מוקדמת עליהם ואף פגישות עם חברי וועדת מינויים וניסיון להשפיע עליהם. עם זאת, על מנת להבטיח כי וועדת המכרזים תפעל כשורה על חבריה לדווח לוועדה על קשריהם עם המועמדים ולנהל פרוטוקול שישקף את עיקרי הדברים שהיו בדיוני הוועדה ואת נימוקי הוועדה בהחלטתה. על כן, משלא נוהל פרוטוקול ומשכשלה הוועדה בהוכחה כי פעלה כשורה, יש לבטל את החלטות הוועדה במכרז הפנימי.
בג"צ 3751/03, יוסי אילן- עיריית תל אביב יפו ● (22.12.2004) ● כב' השופטים: מ' חשין, י' טירקל, ס' ג'ובראן

2. 	מינויים

(1) מינוי מנהל בית ספר ייעשה ע"י מכרז פומבי

■ 	ביה"ד הארצי קבע כי מתוקף דיני העבודה הכלליים, מן הדין הוא שמינוי של קבע למשרת מנהל בית ספר ייעשה אך ורק בדרך של מכרז. לכן, אף אם ברשת עמל אין חיוב למינוי מנהל בית ספר בדרך של מכרז וגם אם בעבר לא הקפידה הרשת על עשיית מינויים שכאלה בדרך של מכרז, יש לקיים מכרז פומבי, באופן ענייני, בלב נקי ובנפש חפצה.
עסק 1005/04 פרוספר בן עזרא ואח' - רשת עמל ואח' ● (8.6.04)● כב' השופטים:, א' ברק- אוסוסקין, עמירם רבינוביץ, נילי ארד

(2) 	אין בקיום הליכי מכרז ופרסום רשימת מקבלי עבודה, הפרה של סעיף סטטוס קוו שנקבע בהסכם 

■	אין בקיום הליכי מכרז לתפקיד מנהלי עבודה, ופרסום רשימת מקבלי העבודה, כפי שנקבעה ע"י ועדת המכרזים, הפרה של סעיף הסטטוס קוו שנקבע בהסכם בין הצדדים. הקפאת עריכת שינויים מבניים לצורך ניהול משא ומתן בנושא הרפורמה, אינה מכוונת למנוע מהנהלת הנמל לבצע פעולות הנדרשות לשם ניהולו ותפעולו השוטף של הנמל, ובכלל זה הכשרת וקליטת עובדים חדשים.
סק 12/03 רשות הנמלים - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● (5.9.04 ) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א ברק אוסוסקין, י' פליטמן

(3) 	עובד רשות מקומית שאוחדה עם רשות מקומית אחרת רשאי לגשת למכרז פנימי רק אם התקבל כדין לשרות ברשות המקומית המקורית

■	בחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל משנת 2003 אוחדו מספר רשויות מקומיות ושר הפנים הוסמך לקבוע הוראות בדבר איוש משרות ברשות המאוחדת. נקבע ע"י ביה"ד הארצי לעבודה כי הוראת שר הפנים המגבילה את הזכות לגשת למכרזים פנימיים ברשות המאוחדת רק לעובדים שהתקבלו לעבודה ברשות המקומית כדין בלבד, תואמת הדין הכללי ברשויות המקומיות. סע' 15 לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל נועד להבטיח הזכויות הכלכליות של העובדים המועברים מרשות מקומית למאוחדת ולא נועד להכשיר בדיעבד מינויים שלא כדין. עובד רשות מקומית שלא היה רשאי להשתתף במכרז פנימי ברשות הקודמת אינו רשאי להשתתף במכרז כזה ברשות המאוחדת.נקבע כי לעניין דרישת הניסיון בעבודת בקורת של מועמדים למשרת מבקר פנים ברשות מקומית מאוחדת יש עדיפות להוראות סע' 145ב' לצו המועצות המקומיות על פני סע' 3 לחוק הביקורת הפנימית.
 ע"ע 1453/04 משרד הפנים-מוחמד בכרי ואח' ● (6.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ש' צור, ו' וירט- ליבנה

 (4) עיריית באר שבע רשאית לפרסם מכרז לקבלת שירותי ניקיון מקבלן חיצוני

■	פרשנות ההסכם הקיבוצי בין עיריית באר שבע לבין הסתדרות המעו"ף וארגון העובדים, מובילה למסקנה כי העירייה רשאית לפרסם מכרז לקבלת שירותי ניקיון מקבלן חיצוני. אמנם היה על העירייה להביא לידיעת המשיבים את דבר פרסום המכרז, והיא לא עשתה זאת, אך אין בכך כדי להצדיק את ביטול המכרז.
עסק 1020/04 עיריית באר שבע - הסתדרות העובדים הכללית החדשה, הסתדרות המעו"ף ואח'● (30.1.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

(5) מורה שהושעתה מעבודתה לא תוכל להגיש מועמדות למכרז ניהול שפרסמה העירייה 

■	ביה"ד דחה ערעור מורה, אשר הושעתה מעבודתה בשירות המדינה, להתיר לה להגיש מועמדות למכרז ניהול בעירייה. נקבע כי אין להבחין בין התפקיד שמילאה המורה כעובדת מדינה בבית-הספר לבין התפקיד המיועד במכרז לניהול בית הספר שפרסמה העירייה. משכך, ונוכח החלטת ההשעיה בשירות המדינה, כדין נמנעה הצגת מועמדותה של המערערת למכרז הניהול של העירייה.
	עע 1338/04 דר' בברלי גריבץ- עיריית ירושלים● (15.2.2005) ●כב' השופטים: ע' רבינוביץ, נ' ארד, ו' וירט-ליבנה

יט.	 חברות

1.	הרמת מסך

(1) אין לחייב אישית מנהל חברה בחובותיה, ללא קיומו של חשש ממשי וקונקרטי לקריסת החברה

■	משלא הוכח כי בליבו של מנהל החברה קינן חשש ממשי וקונקרטי להפיכת החברה לחדלת פירעון, ומבלי להכריע אם בכלל קיימת חובת גילוי לגבי חשש כזה, אין לחייב את המנהל בחובות החברה. כמו כן , משלא הסכים המנהל לקחת על עצמו אחריות אישית כלפי צד שלישי וחרף זאת הסכימה החברה להתקשר עם הצד השלישי בחוזה, לא מוטלת על המנהל חובת זהירות ואין לחייבו אף מכוח עוולת הרשלנות. 
ע"א 9183/99 בני פינגשטיין - חברת חברי המהפך מס' 1 (מחצבות) בע"מ ואח' ● (28.4.04 ) ● כב' השופט א' מצא 

(2) אחריות נזיקית של תאגיד אינה מונעת הטלת אחריות נזיקית אישית על מנהל העבודה

■	ביהמ"ש העליון הטיל חיוב אישי על מנהל החברה בגין הנזק שנגרם לעובד מתאונת העבודה בנוסף לאחריותה של החברה. גזירת אחריות נזיקית של תאגיד מפעולותיו של אורגן בתאגיד, אינה מונעת הטלת אחריות נזיקית אישית על אותו אורגן. על המנהל מוטלת חובת זהירות מושגית וקונקרטית כלפי העובד וקיימת חשיבות בידוע העובד בדבר הסיכונים אליהם הוא חשוף. נקבע כי חובתו של התאגיד ושל המנהל העבודה הן חובות שונות, אשר גרמו נזק אחד שאינו ניתן לחלוקה ויש לחייבם בפיצויים ביחד ולחוד.
עא 8133/03 עודד יצחק - לוטם שיווק בע"מ ואח' ● (27.10.04) ● כב' השופטים: א' ברק , א' ריבלין,ע' ארבל

(3) 	הורם מסך ההתאגדות מעל מעביד שפיטר עובדת בהריון וניסה להסתתר במסווה של אישיות משפטית שונה

■	לעניין חיוב מעביד בגין פיטורי עובדת בהריון ללא היתר, בטענה של קשיים כלכליים, נקבע כי לא תינתן גושפנקא להתנהגות המעביד שבחר להעביר את מפעלו לאישיות משפטית שונה, בשם שונה, על מנת להתחמק מחובותיו על פי החוק ו/או חובות לנושים. הסתתרות המעביד תחת מסך החברה "החדשה" מהווה מעשה מרמה, או ניסיון לפגוע בזכויות העובדים, אשר מצדיק להרים את מסך ההתאגדות, ולחייב במשותף את התאגיד החדש, אליו הועבר המפעל באופן אישי, כבעלים ומנהלים של החברה. לפיכך, המעביד יפצה במשותף עם התאגיד החדש, את העובדת שפוטרה בסך של 8,947 ₪ פיצויי פיטורים, סך של 10,929 ₪ דמי הבראה, פדיון חופשה, דמי נסיעות ופיצוי על נזק בתשלום דמי לידה, סך של 28,246 ₪ פיצוי בשווי שכר ויתרת שכר וכן סך 5,000 ₪ בגין הוצאות משפט ושכ"ט עו"ד.
עב (נצ') 2976/03 לינה איזיק - ניו מידן 2000 ואח' ● (11.4.05) ● כב' השופטת: ע' איצקוביץ.

2.	כללי

(1)	אין חברה רשאית לשפות נושא משרה על הוצאות בשל חקירה משטרתית נגדו שלא הניבה כתב אישום

■	ביה"ד דחה את תביעתו של מנכ"ל לשעבר של החברה לפתוח איזור לוד ורמלה לשיפוי בגין הוצאות חקירה משטרתית. נקבע, כי עפ"י נוסח הוראת סע' 260(א) לחוק החברות, אין החברה רשאית לשפות נושא משרה בשל הוצאות שהוציא בשל חקירה משטרתית שהתנהלה נגדו ואשר לא הבשילה לכדי כתב אישום. הביטויים "הליך שהוגש נגדו" ו"אישום פלילי שממנו זוכה" אינם כוללים גם הליך של תלונה במשטרה.
עב 1671/01 אפרים איצקוביץ נ' החברה לפתוח איזור לוד ורמלה בע"מ● (28.10.2004) ● כב' השופטת לאה גליקסמן

חלק שני : משפט עבודה קיבוצי

א.	הסכמים קיבוציים

1. 	תחולת ההסכם

(1) 	הסכם קיבוצי לא חל על עובד אשר חתם על הסכם אישי כשהחברה עדיין לא ידעה על מיזוגה הקרוב
	
■	הוראות ההסכם הקיבוצי אינן חלות על עובד אשר חתם על הסכם אישי, ואשר בעת חתימתו על ההסכם עוד לא ידעה החברה על מיזוגה הקרוב עם חברת תדיראן ועל חתימת הסכם קיבוצי. 
	עב (ת"א) 3652/00 זאב אביב- אי סי איי טלקום בע"מ ● (19.09.04 ) ● כב' השופטת דינה אפרתי

(2) 	הסכם קיבוצי הוחל על עובד שפרש אע"פ שטרם הושלמה תקופת עבודתו כנדרש הסכם,בשל התנהגות המעבידה בחוסר תו"ל 

■	נקבע כי בזק הפרה את חובת תו"ל כלפי עובד שפרש מעבודתו בשל סיבות רפואית, כשהחתימה אותו על הסכם פרישה לאחר שהשלים תקופת עבודה כוללת בת למעלה 10 שנים, וחסרו לו כ-4 חודשים בלבד להשלמת תקופת בפועל בת 10 שנים, כאשר בהסכם הפרישה ניתנו לו תנאים נחותים מתנאי הפרישה המגיעים לעובד שהשלים 10 שנות עבודה עפ"י הוראות ההסכם הקיבוצי. משכך, הוחלו הוראות ההסכם הקיבוצי על העובד, כאילו השלים 10 שנות עבודה.
עב 303289/98 בזק נ' יהודה פרוינד ● (6.2.2005) ● כב' השופטת לאה גליקסמן

2. 	הפרת ההסכם

(1) 	משרד מבקר המדינה אינו רשאי לשנות באופן חד צדדי הסדר בדבר החזר הוצאות רכב בגין "דרכים קשות"

■	הוראה בדבר החזר הוצאות "דרכים קשות" הינה הוראה מהסדר קיבוצי אשר נקלטה כתנאי מכללא בחוזה האישי של העובדים במשרד מבקר המדינה ואשר עניינה נוגע ישירות לתנאי העבודה של העובדים, על כן אינה נופלת בתחום הנושאים בהם יש למעביד פררוגטיבה ניהולית מוחלטת לשנותם. לפיכך, בוטל חוזר המנכ"ל המעודכן בנושא החזר ההוצאות "דרכים קשות" שהיה בו שינוי חד צדדי של ההסדר.
סק (תא) 59/04, הסתדרות המח"ר - משרד מבקר המדינה ● (7.12.04) ● כב' השופטת א' גילצר כץ.

3.	כללי

 (1) העברת עובדים למעביד אחרת במסגרת העברת בעלות על מפעל טעונה הסכמה

■ 	במסגרת העברת בעלות מפעל רמת"א של התע"א לחברת רמת"א, רשאים עובדי רמת"א לסרב להיות עובדי חברת רמת"א (כך לפי דיני החוזים, דיני המחאת חיובים, משפט העבודה, חקיקות יסוד וכדומה). התע"א מצידה רשאית לפעול ביחס לעובדי רמת"א באחת הדרכים הבאות: להמשיך להעסיקם כעובדיה או לפטרם ע"פ החוק וההסכמים החלים על הצדדים בעניין זה, או להגיע עימם להסכמה בדבר העברתם להיות עובדי חברת רמת"א.
בג"צ 8111/96, 922/97 התעשייה האווירית לישראל בע"מ ואח' נ' הסתדרות העובדים החדשה ● (2.6.04)● כב' השופט ת' אור

(2) 	ניתן צו מניעה זמני האוסר על שירותי בריאות כללית לבצע שינויים ארגוניים בביה"ח "השרון"

■	נקבע כי מכוח הסכמי האיחוד (איחוד ביה"ח "בלינסון" וביה"ח "השרון") יש להסתדרות הרפואית ולארגון הרופאים בשירותי בריאות כללית זכות שלא יבוצע מהלך לשינוי המערך הקליני הנוכחי בקמפוס "השרון" טרם קיום ועדה פריטטית מולם. על כן ניתן צו מניעה זמני האוסר על שירותי בריאות כללית לסגור את קמפוס "השרון" ולהפכו למרכז לאשפוז יום, ולבצע כל פעולה שיש בה משום שינוי של הסכמי האיחוד, טרם קיומה של ועדה פריטטית. 
עב(תא) 47/04, ההסתדרות הרפואית בישראל ואח'-שירותי בריאות כללית ● (3.8.04 ) ● כב' השופטת ס' דוידוב מוטולה 

(3) הוחלט לצרף את המדינה כמשיבה לסכסוך קיבוצי בנושא הפרטת בנק דיסקונט

■	בסכסוך קיבוצי בנושא הפרטת בנק דיסקונט הוחלט לצרף את המדינה כמשיבה להליך, למרות שאינה מעבידתם של המשיבים 1,2, משהייתה בנקודת זמן היסטורית מחזיקה במניות הרוב והשליטה של הבנק ועל כן הייתה המוסמכת הבלעדית להתדיין ולנהל מו"מ עם העובדים בדבר תנאי עבודתם וזכויותיהם. כמו כן נקבע כי שביתת העובדים אינה שביתה פוליטית או מעין פוליטית משאין בכוונת העובדים למנוע את מכירת מניות הבנק. הדיון בדבר צו המניעה נדחה עד לאחר ניהול המו"מ.
ס"ק 139/04 בנק דיסקונט בע"מ - הסתדרות הפקידים עובדי המנהל והשירותים ואח' ● (29.8.04 ) ● כב' השופטת אהובה עציון

ב.	מעמד ארגון/וועד עובדים

1. 	היוועצות בוועד 

(1)	אין להורות על ביטול פיטורי רופאה, כאשר הפגם היחיד הינו בהיעדר קיום מו"מ עם ועד העובדים

■	אין להורות על ביטול פיטורי רופאה, אשר נעשו מסיבה מוצדקת והיא "תפקוד לקוי", בקיום שימוע, למרות שנפל פגם בהליך בכך שלא נוהל מו"מ עם ועד העובדים טרם קבלת ההחלטה על הפיטורים. נקבע כי הפגם של קיום מו"מ מאוחר עם הועד אינו פגם היורד לשורשו של עניין ואינו מצדיק את הקביעה לפיה יש לבטל את הודעת הפיטורים. בנסיבות העניין אכיפת הסכם העבודה אינה נכונה. 
עב (תא) 302506/98, דר' גלפמן מרה - ש.ל.ה, שירותים לבריאות השן בע"מ ואח' ● (10.6.04 ) ● כב' השופטת הדס יהלום

2. 	כללי

(1) המעבידה אינה צריכה למסור מידע להסתדרות בנוגע לשכר עובדים

■	המעבידה, רשות מקומית, לא חייבת למסור מידע בנוגע לשכר העובדים, בנסיבות בהן המעבידה לא נמצאת במהלך תוכנית הבראה ולא מפטרת עובדים במסגרת תוכנית הבראה לפי ההסכם הקיבוצי הכללי מיום 3.3.99 ולא הוכח כי קיימת אפליה בנושא הפחתת השכר, וזאת בשל היות המידע לא רלוונטי. בכל מקרה, מעבידה אינה רשאית למסור מידע הנוגע לשכר העובדים ללא הסכמתו של כל עובד כפרט, לאור חוק הגנת הפרטיות.
סק (ב"ש) 1027/04 הסתדרות הכללית החדשה,הסתדרות המעו"ף ואח'- המועצה המקומית תל שבע ● (30.6.04) ● כב' השופט אילן סופר

(2) עמותה אשר הנהלת המפעל התערבה בהקמתה אינה ארגון עובדים

■	עמותה אשר הנהלת המפעל התערבה שלא כדין בהקמתה הינה "איגוד מפעלי/ארגון מטעם" ואינה מוכרת כארגון עובדים. המעסיק התערב בהתארגנות העמותה פוגע בזכות ההתארגנות של עובדי המפעל, אשר רשאים להחליט האם להתארגן ובאיזה ארגון הם בוחרים להתארגן, עפ"י רצונם החופשי, במסגרת זכות חוקתית.
עב 01/03 עמותת עובדי נותב ניהול ותפעול - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● (18.08.04 ) ● כב' הנשיא סטיב אדלר

(3) משנטענה טענת קנוניה בין הועד והמעסיקה יש מקום לתביעה גם כנגד חברי הועד

■	ביה"ד הארצי קיבל את ערעורם של עובדים שפוטרו בטענה של פיטורי צמצום שנעשו עפ"י הסכם קיבוצי שעליו חתמה המעסיקה, הסתדרות העובדים הכללית וחברי ועד העובדים, ונקבע כי יש מקום לקיום תביעה גם כנגד חברי ועד העובדים באותה ערכאה בה מתבררת התביעה כנגד המעסיקה, משנטען כי התקיימה קנוניה בין המעסיקה וחברי הועד, בכך שהובטחה לחברי הועד חסינות בפני פיטורים והתחייבות כי במידה ויפוטרו מעבודתם תוך 3 שנים מיום החתימה על ההסכם הקיבוצי הם יזכו לפיצויים מוגדלים בשיעור של 200%.
ע"ע 1411/02 אברהם אלון ואח' - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' ● (2.5.2005) ● כב' השופטים: א' ברק-אוסוסקין, ע' רבינוביץ, ש' צור.

ג.	דיני שביתות

1.	הגבלת זכות השביתה

(1) ניתן צו מניעה ארעי האוסר על עובדי בזק להשמיע הקלטה הפוגעת בכבוד מנכ"ל בזק

■	במעמד צד אחד ניתן צו מניעה ל - 24 שעות עד לדיון במעמד הצדדים האוסר על עובדי בזק לגרום לכך שבמוקדי השירות של המבקשת תשמע הקלטה המאשימה את מנכ"ל בזק, מר דיק, ב"הורדת טיב השירות". נקבע כי לעובדים שובתים קיים חופש הביטוי וחופש המאבק המקצועי, אך הוא צריך להיות מידתי ומרוסן, ולא לפגוע בכבוד המנכ"ל ובחובת הנאמנות.
ס"ק141/04 בזק החברה הישראלית לתקשורת בע"מ - ההסתדרות הכללית החדשה ● (15.8.04 ) ● כב' השופט ד"ר י' לובוצקי

(2) ביה"ד הורה להסתדרות להפסיק את השביתה הכללית במשק

■	ביה"ד הורה להסתדרות להפסיק את השביתה הכללית במשק וקבע כי זכות העובדים לשכר מלא במועדו תמורת עבודתם הינה זכות חקוקה ובסיסית שאין נעלה ממנה, ולכן המדינה תגרום לתשלום שכר ל-96% מעובדי הרשויות המקומיות במהלך השבוע שלאחר מכן, ולא יאוחר מערב סוכות, ובתוך 40 יום ישולם שכר לכ4% מהעובדים המועסקים ברשויות המקומיות שעד כה סירבו להגיש תוכנית הבראה. במקביל, התחייבה ההסתדרות לפעול בשיתוף פעולה במגמה להגיע בהקדם להסכמי הבראה ברשויות המקומיות.
סק 1016/04, לשכת המסחר ת"א ואח' - מדינת ישראל ● (22.09.04)● כב' הנשיא, השופט ס' אדלר

(3) על עובדי המחלקות הביצועיות בבנק ישראל להפסיק את העיצומים בשל חשיבות פעילותן 
למערך הפיננסי

■	על עובדי המחלקות הביצועיות של בנק ישראל להפסיק את העיצומים ולחזור לעבודה בשל חשיבות המחלקות והיותן מחלקות המספקות "חמצן" למערך הפיננסי במדינת ישראל. לעומתם, עובדי מחלקות אחרות, פחות חיוניות רשאים להמשיך את שביתתם, ובלבד שתוקם וועדת חריגים משותפת לטיפול בשביתה. 
סק (ים) 55/04בנק ישראל - ההסתדרות הכללית ואח' ● (8.11.04) ● כב' השופטת אורנית אגסי

(4)	על עובדי הציוד המכאני ברשות הנמלים לבצע את פעילויות ההדרכה ולהימנע מנקיטת עיצומים 

■	הסירוב הקיבוצי, של עובדי הציוד המכאני ברשות הנמלים והרכבות, לבצע הדרכות משלא סוכמה התמורה בגינן, מהווה "שביתה בלתי מוגנת". לפיכך, ניתן צו המורה להסתדרות העובדים להורות לעובדים שלא להעדר מפעילויות ההדרכה או לנקוט עיצומים הקשורים לכך. נושא התמורה בגין פעילויות ההדרכה יידון באמצעות מנגנון ישוב חילוקי הדעות הקבוע בתקנון מועצות הייצור, או בכל דרך אחרת, תוך שמירה על שקט תעשייתי. 
סק (בש) 1060/04, 1059 רשות הנמלים והרכבות - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' ● (28.11.04) ● כב' השופט אילן סופר

2.	היקף זכות השביתה

(1) הוחזר הצו האוסר על עובדי רשות הנמלים לשבות

■	ביה"ד הארצי החליט לשנות את החלטתו בעניין ביטול הצו מיום 10.10.03, האוסר על עובדי רשות הנמלים לשבות וקבע כי: (1) ההסתדרות תפסיק את השביתה כל עוד לא יקבעו השרים בצו כי חוק הספנות והנמלים, התשס"ד-2004 יכנס לתוקף כאמור בסעיף 67(א). (2) כל האגרות וההכנסות השוטפות שיתקבלו מתפעול נמלי הים יופקדו בחשבון נאמנות משותף של שר האוצר ויושב ראש ההסתדרות או מי מטעם. (3) מר יובל רכלבסקי, מר שלמה שני ומר עודד טירה ידווחו על התקדמות המשא ומתן בפני הנשיא סטיב אדלר וסגנית הנשיא אלישבע ברק-אוסוסקין ביום ראשון, 25.7.2004 בשעה 1900 וזאת במקום הדיווח שנקבע ליום שני, ה-26.7.2004.
הצו יעמוד בתוקפו עד לחתימה על הסכם קיבוצי חדש או עד למתן החלטה חדשה של בית הדין הארצי.
סק 12/03 רשות הנמלים ואח' - הסתדרות העובדים הכללית החדשה, האגף לאיגוד מקצועי● (22.7.04 ) ● כב' השופטים: הנשיא ס. אדלר, א' ברק- אוסוסקין, י' פליטמן

(2)	נציגי ארגון עובדים רשאים להיכנס למקום עבודה גם בעת שביתה, כל עוד דרך כניסתם כפופה לצרכי העבודה ואינה פוגעת בצנעת הפרט

■	נציגי ארגון עובדים בבנק מזרחי רשאים להיכנס לכל מקום עבודה בבנק, גם בעת שביתה, כל עוד לא מבוצעת בו עבודה בפועל וקיום המפגש עם העובד בו לא יגרום להפרעות. על הנציגים להיכנס למקום העבודה במסגרת שעות העבודה המקובלות ולשהות מוגבלת. זכות כניסת העובדים בדרך זו, הכפופה לצרכי העבודה ולהעדר פגיעה בצנעת הפרט מאזנת בין זכות ההתארגנות לבין זכות קניין המעביד. 
סק (תא) 153/05, ארגון עובדי בנק המזרחי המאוחד בע"מ - בנק מזרחי המאוחד בע"מ ● (8.2.05) ● כב' השופט שמואל טננבוים

(3)	האיסור לשכור עובדים כדי להחליף עובדים שובתים חל על מעביד וצדדים שלישיים ככל שפועלם פוגע באפקטיביות השביתה

■	האיסור על מעביד, לשכור עובדים כדי להחליף עובדים שובתים, חל גם על צד ג', ככל שהוא פוגע באפקטיביות השביתה שנמדדת תמיד ביחס לנזק שהיא גורמת למעביד. נקבע כי לשר התחבורה, משיקולים של טובת הציבור, מותר לתת זכות למפעיל חלופי של קווי אוטובוס בבאר שבע בשל אי הפעלת חלק מקווי אוטובוסים של חברת מטרודן מחמת שביתת עובדי החברה. מצד שני, נאסר על מטרודן, להמשיך ולמכור כרטיסיות וכרטיסים באמצעות המפעיל החלופי.
סק הסתדרות העובדים הכללית החדשה - מד"י ואח' ● (28.10.2004) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, נ' ארד, ש' צור

(4)	החלטת שר התחבורה לתגבר קווי חברת "מטרודן" המושבתים מהווה שבירת שביתה ודינה
להתבטל

■	ביה"ד הארצי קיבל את ערעור הסתדרות העובדים הכללית החדשה לפיה החלטת שר התחבורה לאפשר לזכיין אחר להפעיל את קווי שירותי התחבורה הציבורית המושבתים בבאר שבע נעשתה תוך אי שקילת כל הגורמים הרלבנטיים, היא אינה מידתית ואינה סבירה ומהווה "שבירת שביתה". לפיכך, ביטל ביה"ד את החלטת השר והורה למשרד התחבורה להפסיק את פעילותן בעיר של שתי חברות אוטובוסים שפעילותן החליפה למעשה את עבודת הנהגים השובתים. 
עסק 57/05 הסתדרות העובדים הכללית החדשה-מדינת ישראל-משרד התחבורה ואח' ● (3.3.2005) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ש' צור, ו' וירט-ליבנה.

(5) עוכב פסה"ד של ביה"ד הארצי לעבודה בעניין התחבורה הציבורית בבאר-שבע

■	בג"צ נענה לעתירה שהגישה עיריית באר שבע לביטול פסק הדין של ביה"ד הארצי לעבודה, שאסר על חברה חלופית להפעיל את החלק המושבת של התחבורה הציבורית בעיר במקום מטרודן, והוציא צו ביניים המאפשר את המשך הפעלת התחבורה הציבורית בבאר שבע גם באמצעות חברה חלופית.
 בג"צ 2406/05 עיריית באר שבע- ביה"ד הארצי לעבודה ● (14.3.2005) ● כב' השופטים: הנשיא א'' ברק, א' ריבלין, ע' ארבל.

ד.	צווי הרחבה

(1) 	מעביד אשר לא ביטח עובד בביטוח פנסיוני כדין יפצה את העובד בשיעור חלק המעביד לתגמולים שלא הופרש בסך 6% מסך משכורות העובד

■	עובדת אשר הועסקה במתקן לשטיפת מכוניות בתחנת דלק, זכאית לתשלום דמי הבראה, חופשה שנתית, הוצאות נסיעה, ופיצוי בגין אי ביצוע הפרשות לקרן פנסיה, משנקבע כי מעסיקתה של העובדת היא תחנת הדלק, והוראות צו ההרחבה שבענף תחנות הדלק חלות על העובדת. כן נקבע כי משהמעסיקה לא ביטחה את העובדת בביטוח פנסיוני כמתחייב מהוראות צווי ההרחבה - עליה לפצות את העובדת בשיעור חלק המעביד לתגמולים שלא הופרש למבטחים, בסך 6% מסך משכורותיה של העובדת בתקופת עבודתה.
עב(חי) 421/02, שכנוביץ גלינה-פז יזרעאליה תחנת דלק בע"מ ● (21.3.05) ● כב' השופטת א' רימון-קפלן

חלק שלישי: חקיקה וצווי הרחבה

א.	חקיקה
(1) 	שונה הגורם המוסמך לפטר עובדי עירייה קבועים 

■	ביום 9.6.04 התקבל בכנסת תיקון לס' 171א(2) לפקודת העיריות המבטל את סמכות ראש העירייה, באישור מועצת העירייה (או ועדה של המועצה) לפטר עובדי עירייה בפיטורים שאינם מחמת עבירת משמעת. לפי התיקון, במקום ראש העירייה והמועצה, הגוף המוסמך להחליט על הפיטורים הינו ועדת פיטורים בהרכב של גזבר העירייה, היועץ המשפטי ומנכ"ל העירייה ובאין מנכ"ל יבוא במקומו מנהל כוח האדם של העירייה.
חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 31 והוראת שעה), התשס"ד-2004 ● 

(2) איסור על הפלייה בשל הריון

■	ביום 22.6.04 התקבל בכנסת תיקון מס' 9 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, המוסיף איסור על מעבידים להפלות מחמת הריון.
חוק שוויון הזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 9), התשס"ד-2004 ●

(3) חוק הספנות והנמלים

■	ביום 14.7.04 התקבל בכנסת חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד-2004, הקובע בין השאר, הוראות מעבר עובדי רשות הנמלים להיות עובדי חברת הפיתוח והנכסים או חברות הנמל שיוקמו. לפי הוראות מעבר אלה, זכויותיהם ותנאי עבודתם של העובדים מכוח יחסי העבודה עם רשות הנמלים יישמרו. יחד עם זאת, העובדים לא יהיו זכאים להטבות פרישה ו/או זכויות כספיות מרשות הנמלים בעקבות המעבר מההעסקה ברשות להעסקה בחברה.
חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד-2004 ● ס"ח 1951

 (4) חוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס"ה- 2005

■	ביום 18.2.05 פורסם חוק יישום תוכנית ההתנתקות אשר מסדיר, בין השאר, תשלום דמי הסתגלות (השווה לשכר החודשי הממוצע של העובד בשנה שקדמה לסיום עבודתו ובכל מקרה אינו נמוך משכר המינימום ואינו גבוה מפעמיים השכר הממוצע במשק) ותשלום גמול פרישה בתנאים מסוימים, לעובד לשעבר או בעל עסק שמרכז חייו בשטח המפונה. כן נקבע כי התפטרות של עובד ממקום עבודתו בשל העתקת מקום מגוריו עקב הפינוי תיחשב כפיטורים לעניין חוק פיצוי פיטורים.
חוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס"ה- 2005 ● (18.2.05) ● פורסם בספר החוקים 1982, ט' באדר א' התשס"ה, 18.2.2005.

(5) שונתה הגדרת "שנת עבודה" בחוק חופשה שנתית
 
■	ביום 3.3.05 פורסם תיקון לחוק חופשה שנתית, לפיו בהגדרת "שנת עבודה" שבסע' 1 לחוק, במקום "אחד באפריל" יבוא "1 בינואר של כל שנה". בכך למעשה שנת עבודה בחוק חופשה שנתית הותאמה לשנה הקלנדרית לפי הלוח הגרגוריאני (1.1 - 31.12). יום תחילת ההגדרה הוא ב-1.1.06 והיא תחול גם לגבי צו הרחבה, הסכם קיבוצי, או חוזה עבודה שנקבעו בהם, לפני יום התחילה, הוראות בנוגע לאורך החופשה. ואולם, לעניין חישוב מס' שנות העבודה שעבד עובד אצל אותו המעביד/ מקום עבודה, לפני יום התחילה, תחושב שנת עבודה כפרק זמן של 12 החודשים שמאפריל עד מרץ בכל שנה. 
חוק חופשה שנתית (תיקון מס' 8) , התשס"ה - 2005 ● ס"ח 1986 ● (3.3.05) ●

ב.	תיקוני חקיקה

 (1) 	הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (תיקון מס' 10) (פיצויים שאינם תלויים בנזק), התשס"ה- 2004

■ 	ביום 1.12.04 פורסמה הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין אשר מטרתה לאפשר לביהמ"ש לפסוק פיצויים נזיקיים שאינם תלויים בנזק שלא יעלו על 100,000 ₪, כשעיקר כוונת הנתבע הייתה פגיעה בזדון בתובע. אם התיקון יתקבל, הוא יחול גם בביה"ד לעבודה המוסמך לדון בעילות מסוימות לפי פקודת הנזיקין. 
הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (תיקון מס' 10) (פיצויים שאינם תלויים בנזק), התשס"ה- 2004 ● פורסם ביום 1.12.04 בה"ח הכנסת מס' 59, התשס"ה.

(2) הצעת חוק חופשה שנתית

■	ביום 28.7.04 הוצעה הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון 8), התשס"ד-2004, המקטינה את אורך החופשה לה זכאי עובד לכל שנת עבודה אצל מעביד אחד או במקום עבודה אחד. 
הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון 8), התשס"ד - 2004 ● הצעת חוק- הכנסת 52

(3) הצעת חוק פנסיה חובה, התשס"ה-2005

■	ביום 10.1.05 פורסמה הצעת חוק פנסיה חובה אשר מסדירה את העיקרון לפיו לכל עובד יהיה הסדר פנסיוני.
הצעת חוק פנסיה חובה, התשס"ה- 2005 ● (10.1.05) ● פורסם בה"ח הכנסת מס' 63, התשס"ה

(4)	הצעת חוק הפיקוח על עסקי ביטוח (תיקון מס' 13, 14)(אישור וועדת הכספים של הכנסת, התשס"ה- 2005

■	ביום 17.1.05 פורסמו הצעות חוק הפיקוח על עסקי ביטוח, תיקונים 13 ו- 14, לפיהם התקנון האחיד, שינויים ותיקונים בתקנון האחיד, תקנות, כללים והנחיות שייקבעו ע"י המפקח על הביטוח או שר האוצר בענין הסדר קרנות פנסיה יהיו טעונים בנוסף אישור של וועדת הכספים של הכנסת.
הצעת חוק הפיקוח על עסקי ביטוח ( תיקונים מס '13,14) (אישור ועדת הכספים של הכנסת), התשס"ה- 2005 ● (17.1.05) ● פורסם בה"ח הכנסת מס' 66, התשס"ה המלאה

(5) הצעת חוק הגנת השכר (תיקון-תשר), התשס"ה- 2005

■	ביום 7.3.05 הונחה הצעת חוק על שולחן הכנסת לפיה מענק כספי המשולם לעובד על ידי מקבל שירות, בענפי עבודה בהם מקובל מתן תשר (מלצרות, מלונאות וכיוב'), לא יבוא בגדר שכר עבודה לעניין חיקוקים הנוגעים לזכויות עובדים כגון: חוק שעות עבודה ומנוחה, חוק שכר מינימום, חוק חופשה שנתית וכיוב'. 
הצעת חוק הגנת השכר (תיקון-תשר), התשס"ה -2005 ● (7.3.05) ●

(6) הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 30) ( העלאת הקנס בשל הפרות), התשס"ה- 2005

■	ביום 7.3.05 התפרסמה הצעת חוק לתיקון חוק עבודת נשים, לפיו סכום הקנס שיוטל על מעביד שהעביד עובדת בניגוד להוראות לפי זה, שלא נתן לה חופשת לידה או שפיטר אותה בהיותה בהריון ללא היתר, יהיה כקבוע בסע' 61(א)(3) לחוק העונשין, סכום העומד על 67,300 ₪ (במקום 12,900 ₪ כקבוע היום). 
הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 30), התשס"ה -2005 ● (7.3.05) ●

(7) הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31) (עידוד הנקה לתקופה ממושכת)

■	ביום 15.3.05 פורסמה הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31) (עידוד הנקה לתקופה ממושכת) לפיה עובדת המועסקת במשרה מלאה, שילדה, תהיה רשאית להיעדר מעבודתה שעה אחת ביום עד שימלאו לילד אשר ילדה שנה אחת, במקום ארבעה חודשים מתום חופשת הלידה, כקבוע היום. 
הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31) (עידוד הנקה לתקופה ממושכת) ● (15.3.05) ●הצעות חוק-הכנסת 74, ד' באדר ב', התשס"ה-2005

ג.	תקנות וצווים

(1) צו החברות הממשלתיות(הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ)

■ 	ביום 8.11.04 ניתן צו החברות הממשלתיות הקובע בסעיף 3 כי אל על תעסיק עובדים ישראלים באל על שהינם בעלי הכשרה ורישוי כנדרש להפעלת הנכסים החיוניים, והכל במספר שלא יפחת מהנדרש להפעלה רציפה ובו זמנית של כל הנכסים החיוניים בשעת חירום או צורך ביטחוני. 
צו החברות הממשלתיות ( הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ, תשס"ה- 2004●  פורסם ביום 17.11.04 בק"ת תשס"ה מס' 6348, עמ' 158 

(2) הוארכה שלילת זכות ההתארגנות של עובדי המוסד לביון ולתפקידים מיוחדים

■	ביום 26.12.04 הוארך בשנה הפטור מתחולת זכות ההתארגנות של ארגון עובדים המפורטת בסעיפים מסויימים של חוק הסכמים קיבוציים וזאת לגבי עובדי המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
צו הסכמים קיבוציים (הארכת תחולתו של פטור לגבי עובדים מסוימים) 26.12.04

ד.	צווי הרחבה

(1) צו הרחבה בענף אספקת שירותי כוח אדם 

■	ב-01.09.04 ניתן צו הרחבה המרחיב הסכם קיבוצי כללי בין ארגון חברות לאספקת שירותי כוח אדם לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה והסתדרות עובדים לאומית מיום 16.02.04 כך שמרבית הוראותיו חלות מעתה על כל המעבידים העוסקים באספקת שירותי כח-אדם בסקטור העסקי בלבד ועובדיהם.
צו הרחבה בענף אספקת שירותי כוח אדם ●י"פ 5326 עמ' 3872 

(2) הודעה על כוונה למתן צו הרחבה לפי חוק ההסכמים הקיבוציים

■ 	ביום 15.11.04 ניתנה הודעה לפי ס' 26 לחוק ההסכמים הקיבוציים על כוונה למתן צו הרחבה המרחיב את תחולת ההסכם הקיבוצי הכללי מיום י"ד באב התשס"ד שמספרו 7023/2004 שנחתם בין התאחדות הקבלנים והבונים וישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה. 
הודעה על כוונה למתן צו הרחבה לפי חוק ההסכמים הקיבוציים ● פורסם בי"פ 5347, בעמ' 669 ביום 30.11.04 

חלק רביעי:פעילות המשרד

א. 	מאמרים

תוספת גילום מס אינה מהווה עוד רכיב במשכורת הקובעת לצורך חישוב גמלה
עובדות המקרה: 
עו"ד גרא קורן היה עובד קק"ל בין השנים 1974-1996. בשנת 1996 ביקש קורן לצאת לפנסיה מוקדמת אשר אושרה ע"י קק"ל במכתב מיום 10.7.96. קורן פרש מעבודתו בספטמבר 1996 והחל מקבל גמלה בהתאם לתנאי הפרישה שסוכמו עמו. קורן פנה לביה"ד האזורי לעבודה, וביקש, בין היתר, להכיר במספר תוספות ששולמו לו שעה שעבד בקק"ל, כתוספות הנכללות במשכורת הקובעת, שעל בסיסה משתלמת הגמלה לה הוא זכאי. בין היתר, טען קורן שיש להכליל במשכורת הקובעת גם את תוספת גילום המס בגין תשלום הוצאות הטלפון ובגין שווי השימוש במכונית צמודה. ביה"ד האזורי דחה את התביעה לאור ההגדרה של "משכורת לפנסיה" המצויה בהסכם הקיבוצי המיוחד של שנת 1995 שעל פיו פרש מר קורן לפנסיה, משהגיע לכלל מסקנה כי תוספות אלו אינן מנויות בהסכם.ביה"ד הארצי קיבל את ערעורו של קורן בעניין רכיבי גילום המס. נקבע, עפ"י פסיקה קודמת של ביה"ד הארצי, כי גילום המס ייכלל במשכורת הקובעת. קק"ל עתרה לבג"צ על פסק הדין.
ההלכה:
בג"צ מפי כב' השופט מ. חשין קיבל את עתירת קק"ל וביטל את פסק הדין של ביה"ד הארצי לעבודה. גם בג"צ, כמו ביה"ד האיזורי לעבודה, הגיע למסקנה כי רכיבי הגילום אינם חלק מההגדרה המוסכמת בהסכם הפנסיה של המשכורת הקובעת לפנסיה. למצער, בדק בג"צ האם יש לראות בתוספת גילום המס חלק משכר היסוד של קורן. בג"צ קבע כי אמנם גילום מס מגדיל את השכר הריאלי של העובד, אך אין בעובדה זו כדי להשליך במישרין על סיווגו של רכיב הגילום כרכיב בר גימלה. תשלום לעובד - כל תשלום שהוא - חייב שייבחן על פי מבחנים שפיתחה הפסיקה לעניין "שכר" ו"תוספת". "שכר" הוא "התמורה הניתנת לעובד כנגד התחייבותו לעבוד" לעומת זאת, "תוספת" הינה "תשלום מותנה בתנאי או בגורם מיוחד, ותלוי בכך שמי שבו מדובר, מתקיים בו אותו תנאי או גורם". רכיב גילום המס אינו עומד בפני עצמו כיוון שבמהותו הוא נגזר מתשלום או מהטבה שהמעסיק מגלם את המס בגינה. מקום שבו תשלום או הטבה שניתנים לעובד הם בגדר "שכר" - גם גילומם יהא שכר, "לעומת זאת, מקום שהתשלום או ההטבה תולים עצמם בתנאי... אין אלה מהווים שכר אלא תוספת התלויה בתנאי, וגילום המס יהא כמותם שכן אף קיומו-שלו - על דרך השרשור - מותנה באותו תנאי". במקרה דנן, קורן לא תבע כלל להכליל את רכיבי הגילום במשכורתו הקובעת לעניין גמלה ומשכך יש להניח כי גם התוספות המגולמות (שווי הרכב הצמוד והחזר הוצאות הטלפון שגולמו בידי המעסיק) אינן בנות גמלה. אם התוספות עצמן אינן בנות גימלה כי אז גם גילום המס בגינן אינו שכר בר גימלה.

ב. 	ההרצאה השנתית לזכר השופט צבי ברנזון ז"ל-השביתה בראי המשפט הציבורי: השביתה, השביתה הפוליטית וזכויות האדם

ביום 31.1.05 התקיימה ההרצאה השנתית הרביעית לזכר השופט צבי ברנזון וחלוקת המלגות של קרן ברנזון לסטודנטים למשפטים המצטיינים בלימודיהם ובפעילות למען הקהילה.
ההרצאה התקיימה בלשכת עורכי הדין בתל-אביב בחסות ארבעה גופים: לשכת עורכי הדין, האוניברסיטה העברית, משכנות שאננים וקרן ברנזון.
המרצה השנה הייתה פרופ' רות בן-ישראל, כלת פרס ישראל למשפט.
נושא ההרצאה: השביתה בראי המשפט הציבורי: השביתה, השביתה הפוליטית וזכויות האדם.

השביתה בראי המשפט הציבורי: 
השביתה, השביתה הפוליטית וזכויות האדם

1. פתיח 
אני גאה ושמחה על כך שנתבקשתי לשאת את הרצאת האורח בערב המוקדש להעלאת זכרו של השופט צבי ברנזון ז"ל שהיה מבחינות רבות מורי ורבי. ראשית, מפני שבפועל הוא היה המורה שלי לדיני עבודה במסגרת לימודי המשפטים באוניברסיטה; ומשנתו החברתית, אותה הנחיל לנו בקורס זה תרמה, במישור העיוני, לגיבוש השקפת עולמי החברתית. 	
שנית, הגדרת השביתה בפסק הדין שכתב השופט ברנזון בע"א 573/68 יצחק ומסדה שביט נגד גדעון חנן ואח' - שלמעשה היה אחד התיקים הראשונים, שעסקתי בהם במסגרת ההתמחות שלי, היווה המפגש הראשון שלי עם המשפטיזציה של השביתה, וממנו למדתי על המותר והאסור במסגרתה. הגדרה ששימשה לי ציון דרך בכל חמשת הספרים שכתבתי, יותר מאוחר, בהקשר לזכות השביתה במשפט הישראלי, במשפט המשווה ובמשפט העבודה הבין-לאומי. 
שלישית, אני אוסיף ואומר שכיום, יש עוד חוט המקשר אותי עם זכרו של השופט ברנזון ז"ל. להזכירכם, שכאשר הוא פרש מבית המשפט העליון הוא כיהן כיושב ראש הראשון של הסתדרות הגמלאים בישראל. כגמלאית, אני מזדהה עם החשיבות שהוא ייחס, כיו"ר הסתדרות הגמלאים, להבטחת זכויותיהם של בני הגיל השלישי. 
התכנסנו הערב על מנת להעלות את זכרו של צבי ברנזון ז"ל. עריכתו של ערב זיכרון זה נעשתה בשיתופן של האגודה למשפט עבודה והאגודה למשפט ציבורי. נושא הרצאתי היה צריך להתמקד, על כן, במשנתו של השופט ברנזון ז"ל מחד גיסא, ובתחומי העניין של חברי שתי האגודות האמורות מאידך גיסא. נראה היה לי כי תיחום קו הגבול שבין השביתה הפוליטית לבין זכות השביתה וזכויות האדם - נופל בדיוק על קו תפר זה. נושא זה מחבר את משנתו של השופט ברנזון ז"ל בתחומי המשפט הציבורי ומשפט העבודה - עם תחומי העניין של חברי כל אחת משתי האגודות השותפות לכינוסו של ערב זה. 
2. זכות האדם, ההגדרה ויסודותיה 
במישור הפעילות של האו"ם הוכרה זכות השביתה כזכות אדם אוניברסלית. הכרה, כאמור, הוענקה לה בסעיף 8 לאמנה הבין-לאומית בדבר הזכויות הכלכליות, החברתיות והתרבותיות משנת 1966. זכות השביתה הוכרה גם במישור הפעילות של ארגון העבודה הבין-לאומי. זכות השביתה נהנית מהכרה, כאמור, על אף שהיא לא הוגדרה במפורש אף לא באחת משתי האמנות הבין-לאומיות הבסיסיות המסדירות את נושא חופש ההתארגנות והמשא ומתן הקיבוצי. זכות השביתה קיבלה גושפנקא כזכות אדם חברתית מכוח החלטותיה של הוועדה לחופש ההתארגנות הפועלת ליד הוועד המנהל של ארגון העבודה הבין-לאומי. ועדה אשר הוסמכה לפרש את משמעות הזכות לחופש התארגנות המעוגנת בחוקת ארגון העבודה הבין-לאומי ובשתי האמנות המסדירות, כאמור, את נושא חופש ההתארגנות והמשא ומתן הקיבוצי שהתקבלו במסגרתו. בהתאם לפרשנות האמורה, מובנת הזכות לחופש התארגנות כזכות מסגרת המורכבת משלוש זכויות משלימות שהן: א. הזכות להתארגן; ב. הזכות לנהל משא ומתן קיבוצי; ג. הזכות לשבות. תכליתה של זכות השביתה שנגזרה, כאמור, היא איזון כוח המיקוח של העבודה ושל ההון. זה לב ליבה של זכות השביתה שהוכרה, כאמור, כזכות אדם חברתית. הכרה בזכות השביתה כזכות אדם אוניברסלית מחייבת להכיר, במקביל, בזכות השביתה כזכות יסוד במישור המדינתי.
זכות השביתה הוכרה במשפט הישראלי כזכות יסוד הלכתית. על היקפה של הזכות שהוכרה כאמור ניתן ללמוד מההגדרה שנתן השופט ברנזון ז"ל בפסק הדין בעניין מסדה ויצחק שביט נגד גדעון חנן ואח'. במקרה זה מדובר היה בשביתה שהוכרזה בעקבות סירובו של המעביד לנהל משא ומתן קיבוצי על תנאי העבודה של עובדיו. בעקבות השביתה נחתם הסכם קיבוצי. לאחר מכן הגיש המעביד תביעה לבית המשפט המחוזי במסגרתה ביקש הצהרה שההסכם הקיבוצי בטל מאחר והוא נחתם מתוך כפייה, אונס ואילוץ. על רקע זה נדון הערעור וניתן פסק דינו של השופט ברנזון ז"ל שהגדיר את השביתה כדלקמן:
שובת הוא אדם אשר בלי שניתק את קשר העבודה שלו עם מעבידו מפסיק בצוותא חדא עם עובדים אחרים את עבודתו כדי להשיג את דרישותיו ממעבידו או כדי לעזור לעובדים אחרים להשיג את דרישותיהם ממעבידם. 
העברת הגדרה זו במסננת מלמדת שהיא מורכבת למעשה משלושה יסודות, שכל אחד מהם מתמקד בהקשר שונה של הפעילות המתבצעת במהלך השביתה. המדובר בשלושה יסודות אלה: היסוד הראשון עניינו במישור הפעולה. מדובר בפעולה קיבוצית מחמת שיש לנו עניין בנסיבות בפעולה שננקטת על ידי קבוצת עובדים בצוותא חדא. היסוד השני עוסק במהות הפעולה. מדובר בפעולה המתבטאת בהפסקת עבודה המתבצעת בלי ניתוק יחסי עובד ומעביד. והיסוד השלישי מתמקד במטרת הפעולה. המדובר בתביעה שהמעביד ימלא את דרישות העובדים.

הגדרת השביתה: יסודות

פעולה קיבוצית - הננקטת ע"י
קבוצת עובדים בצוותא חדא

א. מישור הפעולה

ג. מטרת הפעולה

תביעה למילויין של דרישות העובדים

ב. מהות הפעולה

הפסקת עבודה בלי ניתוק יחסי עבודה

3. התיזה ומבנה ההרצאה
בהרצאה זו אתמקד רק ביסוד השלישי של הגדרת השביתה המעוגן במטרת הפעולה. זאת, מחמת שנושא ההרצאה מעוגן באבחנה שבין השביתה הכלכלית התואמת מבחינת מטרתה את הגדרת השביתה, ועל כן הינה לגיטימית; לבין השביתה הפוליטית הנופלת לכאורה, מבחינת מטרותיה, מחוץ להגדרה האמורה, ומכאן שהיא פסולה. התפישה המסורתית המקובלת בהקשר למטרת השביתה מבחינה בין דרישה כלכלית, שהיא פנים מפעלית, ומתייחסת בתוקף כך לדרישה שהעובדים מציגים למעביד, הנחשבת ככזו לדרישה לגיטימית המועלית במסגרת השביתה; לבין דרישה פוליטית שהיא חוץ מפעלית, ומופנית כלפי הריבון, הנחשבת על פי הגישה המסורתית לדרישה לא לגיטימית המועלית במהלכה של השביתה. מכאן, שבהתאם לגישה המסורתית המטרה הלגיטימית של השביתה היא מטרה כלכלית. שביתה, שמטרתה כלכלית מאופיינת כדלקמן: 
א.	השביתה מכוונת כנגד מעביד, המבקש לפגוע בזכויות העובדים או מסרב לשפר את תנאי עבודתם;
ב.	הדרישות המועלות במסגרת השביתה יכולות להתייחס רק לזכויות של עובדים; 
ג.	ניתן לשבות רק בנושאים שאפשר לסכמם בהסכם קיבוצי. 
כתוצאה מזה כל מה שלא כלכלי הוא פוליטי ומסכן, בתוקף כך, את הדמוקרטיה. זו התפישה המסורתית ועליה אני קוראת תגר בהרצאה זו. התזה שאני אנסה לקדם הערב היא תזה שאני בטוחה שהשופט ברנזון ז"ל היה מזדהה אתה. לטענתי, חלו התפתחויות שונות המחייבות להרחיב במאה העשרים ואחת את מטרות השביתה מעבר למטרה הכלכלית ולכלול במסגרתן גם מטרה חברתית. הרחבת מטרות השביתה והלגיטימציה שאני מבקשת לתת לשביתה החברתית איננה בלתי מוגבלת. גם לה יש סייגים וגם עליה מוטלות הגבלות. הסייגים וההגבלות שחלים בנסיבות של השביתה הכלכלית טובים ויפים גם כשמדובר בשביתה החברתית. התמיכה בהרחבת מטרות השביתה שאני טוענת לה אינה מנטרלת את חובת תום הלב או את דרישת המידתיות שיש להן רלוונטיות כשמדובר בשביתה הכלכלית המסורתית. לכל אלה אמורה להיות תחולה גם כשמדובר בהרחבת מטרות השביתה והכללת השביתה החברתית במסגרתן. בהתאם לתזה שלי נדרש לא רק לתת לגיטימציה לשביתה החברתית, אלא שצריך לתת ביטוי, להרחבה האמורה, גם בהצעת חוק יסוד: זכויות חברתיות, שבמהלכה של שנת 2005 ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת עסקה בניסוחה. התזה המוצגת בהרצאה זו אשר במסגרתה נדרש להרחיב את מטרות השביתה ולכלול במסגרתן גם מטרה חברתית תוכח בשלושה שלבים ואלה הם: 
בשלב הראשון, תובאנה ארבע דוגמאות האמורות להמחיש את טיבן של המטרות החברתיות שיש לכללן במסגרת מטרות השביתה הלגיטימיות בהתאם לנטען בתזה המועלית בהרצאה זו. 
בשלב השני, יועלו ארבעה נימוקים המסבירים והתומכים בהרחבת מטרות השביתה והכללת המטרה החברתית במסגרתן. 
בשלב השלישי, יוצג המצב המצוי של המשפט הישראלי בסוגיה זו להבדיל מהמצב הרצוי, כפי שמצב זה נלמד מארבעה פסקי דין שניתנו בנושא זה. 
4. ארבע הדוגמאות
כאמור, בשלב הראשון תובאנה ארבע דוגמאות הממחישות את המצבים אשר במסגרתם נזקקים לנקוט בנשק השביתה להגנת מטרות חברתיות. 
 הדוגמה הראשונה מתייחסת לצורך להגן על זכויות גמלאי מקום העבודה. דוגמה זו מתרחשת באוניברסיטת בר-אילן. במקום עבודה זה מהווה ארגון הסגל האקדמי הבכיר הארגון היציג של הסגל האקדמי המועסק באוניברסיטת בר-אילן. החברות בארגון עובדים זה פתוחה גם בפני אנשי סגל אקדמי פעילים וגם בפני אנשי סגל אקדמי שפרשו. בדוגמה זו משבית ארגון הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטת בר-אילן את אנשי הסגל הפעילים כאשר עילת השביתה מעוגנת בזכויות הגמלאים. כלומר, מטרת השביתה איננה שימור או שיפור תנאי העבודה אלא שימור או שיפור תנאי הפנסיה של אלה שכבר פרשו. בנסיבות אלה עולה השאלה הבאה: האם הפסקת העבודה שמטרתה הגנה על זכויות הגמלאים היא מטרה לגיטימית של שביתה? נזכיר, לפי התפישה הקלאסית, השביתה אמורה להוות אמצעי המגן על תנאי העובדים. מכאן, שההגנה על תנאי הגמלאים איננה מטרה לגיטימית של שביתה. 
הדוגמה השניה מתייחסת לצורך להגן על תנאי העבודה של העובדים מפני חקיקה הפוגעת בתנאים אלה. דוגמה זו מתייחסת למציאות שהיינו עדים לה בשנת 2004 עת הוגשה לכנסת על ידי הממשלה הצעת חוק הפוגעת בזכויות עובדים המעוגנות בהסכמים קיבוציים. כגון: הצעת החקיקה להעלות את דמי הגמולים שמשלמים העובדים (העמיתים הפעילים) להבטחת זכויות הפנסיה שלהם. בנסיבות אלה השביתה הסתדרות את המשק. מטרת השביתה הייתה לסכל הצעת חקיקה זו המתערבת ומשנה הסכמים קיבוציים חתומים. בנסיבות אלה עולה השאלה הבאה: האם הפסקת העבודה שמטרתה למנוע מהכנסת לחוקק חוק הפוגע בזכויות עובדים המעוגנות בהסכמים קיבוציים היא מטרה לגיטימית של שביתה? נזכיר, לפי התפישה הקלאסית, השביתה אמורה להוות אמצעי המגן על זכויות העובדים כנגד ניסיון של המעביד לפגוע בזכויות אלה. מכאן, שההגנה בפני פגיעה של המחוקק בתנאי העבודה איננה מטרה לגיטימית של שביתה. 
הדוגמה השלישית, מתייחסת לשביתה המכוונת כנגד מדיניות כלכלית של הממשלה. דוגמה זו מתייחסת, למשל, למדיניות ההפרטה של הממשלה, כדוגמת ההחלטה שנתקבלה בשנת 2004 בהקשר להפרטת הנמלים. ההסתדרות הפעילה את נשק השביתה בנסיבות. מטרת השביתה הייתה להילחם כנגד החלטת הממשלה להפריט את הנמלים. בנסיבות אלה עולה השאלה הבאה: האם הפסקת העבודה שמטרתה למנוע ביצוע החלטה בעניין מדיניות כלכלית שקבלה הממשלה היא מטרה לגיטימית של שביתה? נזכיר, לפי התפישה הקלאסית, השביתה אמורה להוות אמצעי המגן על זכויות העובדים כנגד ניסיון של המעביד לפגוע בזכויות אלה. מכאן, שההגנה בפני פגיעה בתנאי העבודה שעלולה להתרחש כתוצאה מהמדיניות הכלכלית של הממשלה איננה מטרה לגיטימית של שביתה. בהתאם לתפישה הקלאסית, השביתה יכולה להיות מכוונת רק כנגד המעביד ולא כנגד הריבון. 
הדוגמה הרביעית, מתייחסת לשביתה כנגד מדיניות חברתית של הממשלה. דוגמה זו מתייחסת למדיניות החברתית שאימצה הממשלה בשנת 2004 במסגרתה קוצצו קצבאות הביטוח הלאומי שנהנים ממנה כלל אזרחי המדינה ולא בהכרח רק העובדים. ההסתדרות השביתה את המשק במסגרת מאבק מקצועי שהיא ניהלה כנגד מדיניות חברתית זו. בנסיבות אלה עולה השאלה הבאה: האם הפסקת העבודה שמטרתה למנוע קיצוץ של קצבאות הביטוח הלאומי שנהנים ממנה כלל אזרחי המדינה היא מטרה לגיטימית של שביתה? נזכיר, לפי הגישה הקלאסית הקושי להכיר במטרת הפסקת העבודה בנסיבות כשביתה הוא כפול: הוא נובע גם מהעובדה שמדובר בשביתה כנגד ניסיונות הפגיעה של הממשלה ולא כנגד ניסיונות הפגיעה של המעביד, וגם מהעובדה שמדובר בפגיעה באינטרס כלכלי חברתי של הציבור ולא בפגיעה בזכויות של העובדים.
היו אלה ארבע דוגמאות השאובות מהמציאות הישראלית הנוהגת בשחרה של המאה העשרים ואחת. דוגמאות הממחישות סוגים שונים של מטרות חברתיות, שההסתדרות ניסתה לקדם באמצעות הפעלת נשק השביתה. השאלה היא עד כמה מוצדק אמנם להרחיב במצבים אלה את מטרות השביתה? האם קיימים נימוקים משכנעים התומכים בהרחבה מלאה או חלקית של מטרות השביתה או מאפשרים הרחבה כאמור. 
5. ארבעה נימוקים התומכים בהכרה בשביתה חברתית
כאמור, התזה המועלית במסגרת הרצאה זו הינה שישנם ארבעה נימוקים התומכים בהרחבת מטרות השביתה ומתן לגיטימציה לשביתה שמטרתה חברתית במסגרת זו. 
א. התפתחות תופעות המצדיקות הרחבת מטרות השביתה 
הנימוק הראשון התומך בהרחבת מטרות השביתה מושתת על העובדה שבשלהי המאה העשרים, ואף ביתר שאת בשחרה של המאה העשרים ואחת, היינו עדים להתפתחותן של כמה תופעות אשר הפרו למעשה את האיזון בכוח המיקוח שבין עבודה להון. איזון שהושג, כאמור, בעקבות ההכרה בזכות השביתה כזכות משלימה של הזכות לחופש ההתארגנות. החזרת האיזון בכוח המיקוח שבין עבודה להון הינה מחויבת המציאות כי בלעדי זאת לא ניתן לממש את זכותם של העובדים לחופש התארגנות. נראה כי צורך זה מזקיק להגדיר מחדש את גבולות השביתה, בין היתר, גם את טיבן של המטרות הלגיטימיות שלה. לצורך המחשה ניתן להציג שתיים מבין התופעות שהתפתחו בהקשר זה. 
גיבושה של תופעת הריבון המתערב משקפת אחת מהתפתחויות אלה. בעבר, התקיימה מערכת יחסי העבודה בתחומי המשפט הפרטי. על כן, השביתה כוונה כנגד המעביד, שבידיו הייתה ההחלטה באם להיענות לדרישות העובדים השובתים אם לאו. האבחנה בין השביתה הכלכלית הלגיטימית לבין השביתה הפוליטית כולל השביתה החברתית הפסולות - הושתתה על יסוד האבחנה בין הציבורי לפרטי ובין הכלכלי לפוליטי. ניתן היה לשבות בתחום הפרטי והכלכלי, ונאסר לשבות כשמדובר בהקשרים ציבוריים ופוליטיים. התפתחות תופעת הריבון המתערב הביאה למעורבותו של הריבון גם במערכת יחסי העבודה. בעקבות זאת שונות כללי המשחק. זירת המלחמה על שיפור תנאי העבודה או על שמירה על תנאי העבודה השתנתה. המשפט הפרטי כבר לא שלט בלעדית על מערכת יחסי העבודה. המשפט הציבורי הפך רלוונטי למערכת יחסי העבודה. כתוצאה מהתפתחות תופעת ריבון המתערב, מוסדרת מערכת יחסי העבודה באמצעות המשפט הפרטי והציבורי כאחד. הטשטוש בין הציבורי לפרטי שנוצר בעקבות התגבשות תופעת הריבון המתערב, לא מאפשר להמשיך ולהגביל את זכות השביתה רק למטרות כלכליות. הגבלת זכות השביתה למטרות כלכליות במובן הקלאסי בלבד (שמשמעותו רק לשביתה כנגד המעביד) מסכלת את אפשרות השביתה להמשיך ולהיות גורם המאזן את כוח המיקוח שבין עבודה להון. זאת, באשר היא מוענת להפעיל את נשק השביתה כנגד הריבון המתערב. אי הפעלת נשק השביתה מונעת השוואת כוח המיקוח של העבודה וההון. על כן, אם חושבים שצריך שיהיה לעובדים נשק שהם יוכלו להפעיל במסגרת מאבקיהם המקצועיים על מנת לאזן את כוח המיקוח שלהם כי אז נדרש להרחיב את מטרות השביתה ולאפשר לעובדים לנהל מאבק מקצועי גם כנגד הריבון המתערב. הרחבת מטרות השביתה כאמור מחייבת, בין היתר, לתת לגיטימציה לשביתה שמטרתה חברתית. 
הגלובליזציה מבטאת התפתחות נוספת בהקשר זה. הגלובליזציה יצרה מצב שהפעלת נשק השביתה אינה מאזנת יותר את כוח המיקוח שבין עבודה להון. שני טעמים לקביעה זו: הגלובליזציה מאפשרת למעביד לדחות את תביעות העובדים השובתים ולא להינזק מהשביתה וזאת על ידי העברת המפעל למדינה אחרת מהצד האחד; או לצמצם את נזקי השביתה (הנובעים מהפסקת הליך הייצור) באמצעות הגברת הייצור במפעלי המעביד שמחוץ לגבולות המדינה מהצד האחר. כך, למשל, בשביתה שהתקיימה במפעל כימיקלים חיפה, המעביד לא ניזוק מהפסקת הליך הייצור במהלך השביתה. זאת, באשר המעביד יכול היה לעמוד בחוזי האספקה שהיה חתום עליהם עם לקוחותיו באמצעות משלוח כימיקלים שיוצרו במפעליו שבדרום אמריקה. כך גם היו פני הדברים בשביתת הנמלים בישראל שהתקיימה בשנת 2004. שר האוצר ניסה לעקוף את נזקי השביתה באמצעות הפניית אוניות לנמל פורט סעיד על מנת שתפרוקנה את הסחורה שם ויעבירוה לישראל בדרך היבשה. מכאן, שעל מנת לאזן מחדש את כוח המיקוח שבין עבודה להון שהופר בעקבות התפתחות תופעת הגלובליזציה - נדרש לעצב מחדש את גבולות השביתה, כולל את טיבן של מטרותיה הלגיטימיות. 
ב. ההכרה בזכות השביתה כזכות אדם חברתית 
הנימוק השני, התומך בהרחבת מטרות השביתה ובהכללת מטרה חברתית במסגרתן מעוגן בהכרה במישור הבין-לאומי בזכות השביתה כזכות אדם חברתית. משמעות הכרה כאמור משתקפת בשניים: ראשית, הכרה בזכות השביתה במישור הבין-לאומי מחייבת להכיר בזכות השביתה כזכות יסוד במישור המקומי. שנית, הכרה בזכות השביתה כזכות אדם חברתית מחייבת שזכות היסוד המקבלת הכרה במישור המקומי לא תיגרע מבחינה מהותית מהליבה של זכות השביתה שהוכרה כזכות אדם במישור הבין-לאומי. מכאן, שהכרה בזכות השביתה בישראל כזכות יסוד צריכה לשקף את הליבה של זכות האדם האמורה. ומהי הליבה של זכות השביתה שהוכרה כזכות אדם חברתית? על היקפה של הליבה האמורה ניתן ללמוד מההחלטות שקבלה הועדה לעניין חופש ההתארגנות הפועלת ליד הועד המנהל של ארגון העבודה הבין-לאומי. נזכיר, ועדה זו משמשת כגוף מעין-שיפוטי המפרש את אמנות ארגון העבודה הבין-לאומי המסדירות את נושא הזכות לחופש התארגנות כזכות אדם חברתית. מההחלטות שניתנו על ידי גוף מעין-שיפוטי זה וכן גם על ידי ועדת המומחים של ארגון העבודה הבין-לאומי ניתן ללמד שהמטרות הלגיטימיות של השביתה (שההכרה בה נגזרת מההכרה בזכות לחופש התארגנות) כוללות גם מטרה חברתית. כגון ההחלטות המצוטטות להלן: 
אין להגביל את זכות השביתה רק לסכסוכי עבודה שייפתרו בחתימה על הסכם קיבוצי. לעובדים ולארגוניהם צריכה להיות אפשרות לבטא במסגרת רחבה יותר את אי שביעות רצונן בנוגע לעניינים כלכליים וחברתיים שיש להם השפעה על האינטרסים של חבריהם. שימו לב, לא מדברים רק על האינטרסים של העובדים כעובדים אלא על האינטרסים הכלכליים והחברתיים.
בהחלטה אחרת נקבע כי:
 ארגוני העובדים בתוקף אחריותם להגן על האינטרסים החברתיים הכלכליים והמקצועיים של העובדים רשאים להיעזר בזכות השביתה כדי לתמוך בעמדתם כלפי מדיניות חברתית וכלכלית של הממשלה, שיש לה השפעה על חברי הארגון ועל עובדים בכלל ובייחוד בכל הנוגע לתעסוקה, להגנה חברתית ולרמת החיים. 
כלומר, שועדת המומחים של ארגון העבודה הבין-לאומי והוועדה לעניין חופש ההתארגנות רואות, כאחד, את מטרת השביתה החברתית כמטרה לגיטימית של שביתה לכל דבר ועניין. מכאן, שההכרה בזכות השביתה במישור המקומי כזכות יסוד מחייבת לשקף את הליבה של זכות האדם. ועל כן, אם בליבה הוכרה המטרה החברתית כמטרה לגיטימית של השביתה נדרש להכיר במטרה זו גם במסגרת ההכרה בזכות השביתה כזכות יסוד.
 ג. השביתה כאמצעי להגשמת מטרת ההתארגנות
נימוק שלישי התומך בהרחבת מטרות השביתה מושתת על מטרות ההתארגנות של העובדים בארגוני עובדים והמתחייב מהן. השביתה היא אמצעי להגשמת תכלית ההתארגנות. השביתה היא הנשק שבאמצעותו מתאפשר לארגון העובדים לממשש את מטרותיו. רק מתוך ראיה זו מכירים בזכות לחופש התארגנות כזכות המורכבת משלוש זכויות משלימות הכוללות במסגרת זו את זכות השביתה. על מנת שארגון העובדים יוכל להשתמש בנשק השביתה כדי לממשש את מטרותיו נדרש שמטרות השביתה תיגזרנה בהתאם לתכלית ההתארגנות. לשון אחר, שתהיה חפיפה בין מטרות ההתארגנות למטרות השביתה. אולם, במציאות התפתחו טיפוסים שונים של ארגוני עובדים, כאשר לכל אחד מהם מטרות שונות. במסגרת זו נציג שני סוגי ארגוני עובדים שקבלו הכרה במציאות הנוהגת במערכות יחסי העבודה במשפט המשווה:
על הסוג הראשון של ארגוני העובדים נמנה ארגון העובדים הכלכלי. במשמעות הקלאסית, מטרתו של ארגון עובדים כלכלי הינה שיפור תנאי העבודה של חבריו. להגשמת מטרת ההתארגנות בארגון עובדים כלכלי שהיא שיפור תנאי העבודה של העובדים - די בניהול משא ומתן קיבוצי ובזכות שביתה כלכלית. 
על הסוג השני של ארגוני עובדים שהתפתח נמנה ארגון עובדים כלכלי חברתי. מטרתו של ארגון עובדים, כאמור, הינה להבטיח את האינטרסים החברתיים והכלכליים של ציבור העובדים בכללותו. להגשמת מטרות ההתארגנות בנסיבות אלה נדרש להרחיב את מטרות השביתה הלגיטימיות מעבר למטרה הכלכלית. להגשמת תכלית זו לא די בלגיטימציה של השביתה הכלכלית. לתכלית זו נדרש לכלול גם את המטרה החברתית בין המטרות הלגיטימיות של השביתה. בלעדי הכרה בשביתה החברתית לא ניתן יהיה להגן על האינטרסים החברתיים והכלכליים של ציבור העובדים בכללותו. 
לדעתי, היום בעקבות התגבשות תופעות הריבון המתערב, הגלובליזציה ובעקבות השינויים שחלו במבנה שוק העבודה - לא ניתן לאזן את כוח המיקוח שבין עבודה לבין ההון בלעדי הכרה בארגון עובדים כלכלי חברתי כאמור. רק הכרה בארגון עובדים כלכלי חברתי מאפשרת לאזן את כוח המיקוח האמור. על כן, אין לנו ברירה אלא לתת לגיטימציה ולהכיר בארגון עובדים כלכלי חברתי. הכרה, בארגון עובדים מסוג זה מחייבת במקביל לתת לגיטימציה גם למטרת השביתה החברתית. 
ד. הצורך להבטיח אספקת שירותים חיוניים 
הנימוק הרביעי, התומך בהרחבת מטרות השביתה מושתת על ההבנה שצמצום מטרות השביתה, למטרות כלכליות בלבד, נבע מהצורך למנוע לחץ על הריבון ולאפשר לו להבטיח את אספקתם של שירותים חיוניים. זאת מאחר ובעבר, סופקו השירותים החיוניים על ידי הריבון. אולם, בעידן ההפרטה שירותים חיוניים רבים מסופקים באמצעות הסקטור הפרטי. מכאן, שניתן לכאורה להשביתם בשביתה כלכלית שהיא לגיטימית. כתוצאה מכך, הלגיטימציה של המטרה הכלכלית של השביתה יוצרת מצב שניתן להפריע לאספקתם של השירותים החיוניים. ולהפך, אי הכללת המטרה החברתית בין מטרות השביתה אינה מבטיחה את האספקה של השירותים החיוניים. 
אבטחת אספקתם של השירותים החיוניים לא תושג על ידי אי-הכרה בשביתה החברתית. אבטחת אספקתם של אלה תושג על ידי הטלת הגבלות על זכות השביתה של עובדים המועסקים בשירותים חיוניים, בין אם הם נמנים על הסקטור הפרטי ובין אם הם נמנים על הסקטור הציבורי. כתוצאה מכך הצורך להבטיח אספקתם של שירותים חיוניים אינו מזקיק שלא להכיר בכשרות השביתה החברתית אלא מחייב להטיל הגבלות על מימוש זכות השביתה בשירותים חיוניים בין אם מטרתה כלכלית ובין אם מטרתה חברתית. 
6. המצב המצוי: הפסיקה
ועכשיו לדיון בשלב השלישי שעניינו בשאלה: מה אומרת הפסיקה בהקשר לאפשרות הרחבת מטרות השביתה והכללת מטרה חברתית במסגרתן. תשובת הפסיקה בהקשר ללגיטימיות של קידום מטרה חברתית באמצעות הפעלת נשק השביתה נלמדת מארבעה פסקי דין שנדרשו להיבטים שונים של שאלה זו.
 ראשית, לעניין שביתה שנועדה להגן על זכויות גמלאים - לגיטימיות שביתה שנועדה להגן על זכויות גמלאי מקום העבודה נבחנה בבית הדין הארצי לעבודה במסגרת פסק הדין שניתן בעניין ארגון הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטת בר-אילן. באותו עניין סיווג בית הדין לעבודה שביתה של עובדים שנועדה להגן על זכויות גמלאי מקום העבודה - כשביתה כלכלית שהיא לגיטימית. כאמור, השביתה היא כלי למימוש מטרותיו של הארגון. לגיטימיות השביתה נגזרת על כן מרוחב מטרותיו של הארגון. בישראל הוכר ארגון עובדים כלכלי. דהיינו, ארגון עובדים שנועד לטפל בשימור ובקידום תנאי העבודה של העובדים. לפי הפסיקה של בית הדין לעבודה אפשר ורצוי לפרש את קידום ענייני העובדים בנסיבות אלה בצורה רחבה. דהיינו, כמתייחס גם לקידום ענייניהם של גמלאים שכאשר היו עובדים נמנו על חברי ארגון העובדים היציג במקום העבודה. לכן, לדעת בית הדין לעבודה, שביתה שנועדה לקדם את תנאיהם של גמלאי מקום העבודה היא לגיטימית. אבל יש לזכור שהרחבה זו נותנת לגיטימציה לשביתה בנסיבות אלה לא עקב הרחבת מטרות השביתה והכללת מטרה חברתית במסגרתן, אלא כהרחבה של הגדרת השביתה הכלכלית. על פסק דין זה הוגשה עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק אשר במועד נשיאת ההרצאה טרם נדונה. על כן המלה האחרונה בשאלה זו טרם נאמרה. 
שנית, לעניין שביתה המכוונת כנגד חקיקה המתערבת ביחסי העבודה - שביתה המכוונת כנגד חקיקה המתערבת ביחסי עבודה הוגדרה בבג"צ בזק כשביתה כלכלית. השופט דב לוין פסק ששביתה כלכלית היא גם שביתה כנגד הריבון, המבקש להתערב תוך ניצול כוחו השלטוני לשינוי הסדרם קיימים ולמנעם. ולכן שביתה שנועדה כנגד ריבון המנסה באמצעות חקיקה לשנות הסכמים קיבוציים היא שביתה כלכלית ובתוקף כך המדובר כמובן גם במטרה לגיטימית. 
שלישית, בהקשר לשביתה המכוונת כנגד מדיניות כלכלית של הממשלה - שביתה, מסוג זה, המכוונת כנגד מדיניות כלכלית של הממשלה נדונה בפסיקה וקבלה תשובות שונות. לגישתו של הנשיא אדלר כפי שהיא באה לביטוי בפסק הדין שניתן בעניין בנק דיסקונט - שביתה כנגד מדיניות כלכלית של הממשלה, על אף שהיא פוגעת באינטרסים הכלכליים של העובדים מסווגת כשביתה פוליטית שהיא אסורה. כלומר, לגישתו לא מדובר בהרחבת מטרות השביתה ואין מקום לכלול במסגרתן מטרות חברתיות. דעה שונה הובעה על ידי השופטת אלישבע ססונקין ברק בדעת מיעוט בפסק דין בעניין לשכת המסחר. השופטת הגדירה שביתה פוליטית בצורה צרה כשביתה שנוגעת לבעיות פוליטיות טהורות. מכאן, שכל שביתה שיש לה קשר לתנאי עבודה הינה לגיטימית והיא לא תיחשב כשביתה פוליטית. כלומר, בתפישה של השופטת ססונקין ברק יש הרחבה והכרה במטרות חברתיות כמטרות לגיטימיות של השביתה. על כן, לגישתה של השופטת שביתה כנגד מדיניות הפרטה של הממשלה, תיחשב למשל, כשביתה לגיטימית כי להפרטה יש השלכות על תנאי העבודה. 
רביעית, לעניין שביתה כנגד מדיניות חברתית, המעוצבת באמצעות השקפת העולם הערכית של הריבון - כגון: שביתה המכוונת כנגד קיצוץ בקצבאות הביטוח הלאומי המתוכנן על ידי הריבון. עד כה לא ניתנה לגיטימציה בפסיקה לשביתה כנגד מדיניות חברתית של הריבון. יתר על כן, הסיכוי שמטרה חברתית של שביתה, כאמור, תקבל לגיטימציה בעתיד, בין על ידי הריבון ובין בפסיקה, שואף לאפס. זאת באשר כיום מעצבי המדיניות החברתית (ממשלה וכנסת) כולל חלק רחב של מערכת השיפוט שואפים מבחינת תפישת העולם שלהם לצמצם את מדינת הרווחה ולהפכה למדינת רווחה שיורית מהצד האחד; והם עוינים את זכות השביתה מהצד האחר. על כן סביר להניח שמעצבי המדיניות החברתית אף לא יתנו ידם בעתיד להרחבת מטרותיה של השביתה. 
6. היקף ההגנה החוקתית
הבטחת זכות השביתה במסגרת הצעת חוק יסוד: זכויות חברתיות מזקיקה לבחון את זכות השביתה משני ממדים אלה: במסגרת הממד הראשון נדרש להתייחס לשאלה: מי מוגן באמצעות זכות השביתה במידה והיא תעוגן כזכות יסוד חוקתית; במסגרת הממד השני נדרש להתייחס למטרות השביתה שיכללו במסגרת הגדרת זכות השביתה כזכות יסוד חוקתית. 
הממד הראשון עניינו, כאמור, בהיקף ההגנה החוקתית. במסגרת הבטחת זכות השביתה בחוק היסוד יש לספק הגנה הן לעובד המשתתף בשביתה והן לארגון הגורם או מכריז על השביתה. זאת, מאחר והשביתה היא פעולה מורכבת ומשולבת של הארגון ושל העובדים. לביצוע השביתה נדרש שיתוף פעולה בין העובד לארגון ולכל אחד מהם יוחד תפקיד אחר. הארגון מכריז על השביתה, העובד בפועל מבצע את השביתה. כדי לעגן חוקתית את זכות השביתה חייבים להגן גם על התפקיד שיוחד לארגון וגם על התפקיד שיוחד לעובד. על כן, הבטחת זכות השביתה בחוק היסוד חייבת לספק הגנה חוקתית לעובד ולארגון כאחד. הייתה הצעה אחת של ועדת חוקה חוק ומשפט משנת 1994 שנתנה ביטוי להגנה כאמור. סעיף 4 להצעה זו הגדיר את זכות השביתה כדלקמן: 
עובדים זכאים לשבות; כן זכאים ארגוני עובדים לגרום לשביתה.
כלומר, נוסח הצעת ועדת החוקה משנת 1994 הוא נוסח ראוי, מאחר שהוא מכיר בזכות השביתה כזכות של העובד ובד בבד כזכות של ארגון העובדים. יתרונו של נוסח זה בכך שהוא מגן על שני השותפים בתהליך השביתה - גם על העובד השובת וגם על ארגון העובדים המכריז על השביתה. ניסוחים אחרים שהועלו לעניין זה יותר מאוחר התעלמו מהגנה כפולה זו ודברו למעשה כמעט רק על הגנת העובד השובת כפרט בלבד.
הממד השני המחייב התייחסות, כאמור, בהגדרת מטרות השביתה שתיכללנה בהגדרת זכות השביתה כזכות יסוד חוקתית. בהצעות שונות שנבחנו במהלך השנים לגבי נוסח חוק יסוד: זכויות חברתיות התייחסו למטרות השביתה בצורה שונה. נדגים בשני נוסחים:
בהצעת חוק יסוד: זכויות חברתיות שפורסמה כהצעת חוק כחולה בשנת 1994, ואומצה בשנת 2003 על ידי ועדת חוקה חוק ומשפט בראשותו של ח"כ אופיר פינס נכללה המטרה החברתית בין המטרות הלגיטימיות של השביתה. זאת, נלמד מסעיף 5 להצעת החוק אשר קבע כדלקמן:
עובדים זכאים לשבות, לפי עקרונות משפט העבודה, להגנה על זכויותיהם ולקידום ענייניהם הכלכליים וחברתיים. 
כנגד, בתזכיר הצעת חוק שהופץ בשנת 1997 על ידי משרד המשפטים בעת שצחי הנגבי שימש כשר המשפטים נכללה זכות השביתה במסגרת הצעת חוק יסוד: זכות ההתאגדות ולא כחלק מהצעת חוק יסוד: זכויות חברתיות. בסעיף 7 לתזכיר הצעת חוק יסוד: זכות ההתאגדות הבטיחו את זכות השביתה כזכות יסוד אבל צמצמו את מטרותיה וייחדו אותן למטרות כלכליות בלבד. סעיף 7 לתזכיר הצעת חוק היסוד הגדיר את זכות השביתה כדלקמן: 
עובדים זכאים לשבות להגנה על זכויותיהם ולקידום ענייניהם כעובדים. 
נראה כי בכל הקשור למטרות השביתה נוסח הצעת החוק משנת 1994 הוא נוסח ראוי. זאת, מאחר ונוסח זה מקנה לשובתים לגיטימציה לשבות כדי להגן על זכויותיהם וכדי לקדם את ענייניהם הכלכליים והחברתיים כאחד. נוסח זה חולש מבחינת מטרות השביתה גם על השביתה החברתית שכיום עדיין נחשבת לשביתה פוליטית. 
לסיכום אני אומר שלטעמי זכות השביתה כזכות אדם תיושם במשפט המקומי כזכות יסוד רק אם וכאשר היא תובטח כזכות יסוד חוקתית המגינה גם על העובדים וגם על ארגון העובדים המכריז על השביתה מהצד האחד, ואם היא תכלול בין המטרות הלגיטימיות גם הכרה בשביתה החברתית, מהצד האחר. משמעות הדבר שילוב בין נוסח הצעת ועדת החוקה משנת 1994 לעניין זהות המוגנים על ידי זכות היסוד, לבין מטרות השביתה כפי שאלה הוגדרו בהצעת חוק היסוד: זכויות חברתיות הכחולה שפורסמה בשנת 1994. 

§

כוח המיקוח שבין עבודה לבין ההון בלעדי הכרה בארגון עובדים כלכלי חברתי כאמור. רק הכרה בארגון עובדים כלכלי חברתי מאפשרת לאזן את כוח המיקוח האמור. על כן, אין לנו ברירה אלא לתת לגיטימציה ולהכיר בארגון עובדים כלכלי חברתי. הכרה, בארגון עובדים מסוג זה מחייבת במקביל לתת לגיטימציה גם למטרת השביתה החברתית. 
ד. הצורך להבטיח אספקת שירותים חיוניים 
הנימוק הרביעי, התומך בהרחבת מטרות השביתה מושתת על ההבנה שצמצום מטרות השביתה, למטרות כלכליות בלבד, נבע מהצורך למנוע לחץ על הריבון ולאפשר לו להבטיח את אספקתם של שירותים חיוניים. זאת מאחר ובעבר, סופקו השירותים החיוניים על ידי הריבון. אולם, בעידן ההפרטה שירותים חיוניים רבים מסופקים באמצעות הסקטור הפרטי. מכאן, שניתן לכאורה להשביתם בשביתה כלכלית שהיא לגיטימית. כתוצאה מכך, הלגיטימציה של המטרה הכלכלית של השביתה יוצרת מצב שניתן להפריע לאספקתם של השירותים החיוניים. ולהפך, אי הכללת המטרה החברתית בין מטרות השביתה אינה מבטיחה את האספקה של השירותים החיוניים. 
אבטחת אספקתם של השירותים החיוניים לא תושג על ידי אי-הכרה בשביתה החברתית. אבטחת אספקתם של אלה תושג על ידי הטלת הגבלות על זכות השביתה של עובדים המועסקים בשירותים חיוניים, בין אם הם נמנים על הסקטור הפרטי ובין אם הם נמנים על הסקטור הציבורי. כתוצאה מכך הצורך להבטיח אספקתם של שירותים חיוניים אינו מזקיק שלא להכיר בכשרות השביתה החברתית אלא מחייב להטיל הגבלות על מימוש זכות השביתה בשירותים חיוניים בין אם מטרתה כלכלית ובין אם מטרתה חברתית. 
6. המצב המצוי: הפסיקה
ועכשיו לדיון בשלב השלישי שעניינו בשאלה: מה אומרת הפסיקה בהקשר לאפשרות הרחבת מטרות השביתה והכללת מטרה חברתית במסגרתן. תשובת הפסיקה בהקשר ללגיטימיות של קידום מטרה חברתית באמצעות הפעלת נשק השביתה נלמדת מארבעה פס