עובד ומעביד 12

● סקירת חידושי פסיקה, חקיקה ופעילות המשרד בשנים 2003/2004
עריכה: עו"ד אסף ברנזון 

תוכן עניינים

חלק ראשון: משפט עבודה אינדיבידואלי

א. 	עובד ומעביד
1.	מבחנים

ב.	סיום יחסי עבודה
1.	פיטורים
2.	התפטרות
3.	חובת שימוע/זכות טיעון
4.	הודעה מוקדמת
5.	פיצויי פיטורים
6.	שלילת/הפחתת פיצויי פיטורים
7.	פיצויי הלנת פיצויי פיטורים
8.	פיטורים שלא כדין
9.  הזכות להיות מיוצג ע"י עו"ד
10.הסכם פרישה
11.פנסיה

ג. 	שכר, זכויות סוציאליות וחובות
1. שכר עבודה
2.	הגנת השכר
3.	שכר מינימום
4.	פיצויי הלנת שכר
5.	שעות עבודה ומנוחה
6.	חופשה שנתית
7.	גילומים והחזרם
8.	ניכוי
9.	קיזוז
10.רכב צמוד/אחזקת רכב
11.קופות גמל
12.הצמדת שכר
13. ביצוע עבודה בזמן חופשה
        14. ביטוח מנהלים
        15. הטבות שונות/תוספות שכר(אש"ל, נסיעות וכדומה)
        16.  זכויות לבן-בת הזוג /ילדים/שארים
        17.  הרעת תנאי עבודה
        18.  המשכורת הקובעת לפנסיה
 19.  תוספות שכר פנסיוניות
        20. נוהג
        21. תשלום מס
        22.  שעות נוספות

ד.	חופש העיסוק וכבוד האדם וחירותו
1.	הגבלת היקף משרה
2.  חופש הביטוי
2.	הגבלת תחרות

ה.     המשפט המינהלי
1.	מכרזים ומינויים
2.	חוק יסודות התקציב
3.	חוזה / תנאי עבודה הנוגדים  את תקנת הציבור

ו. 	אפליה בעבודה
1.	אפליה בקבלה לעבודה
2.	פיטורי עובדת בהריון/ טיפולי פוריות
3.	אפליה בשכר
4.	אפליה בזכויות סוציאליות
5.	אפליה בתנאי פרישה
6.  עקרון השוויון

ז.     סמכות ביה"ד וסדרי דין
1.	הרמת מסך
2.	סעדים זמניים
3.	פסלות שופט/מותב
4.	ראיות
5.	סעדים
6.	סמכות עניינית
7.	סמכות מקומית
8.	תובענה ייצוגית
9.	פסיקה לפשרה
10. תיקון כתב תביעה/הגנה
11. ערעור
12. זכות גילוי ועיון במסמכים
13. בקשה לסילוק על הסף
14. מעשה בית דין והשתק פלוגתא
15. שאלון
16. סמכויות ותפקידי הרשם
17. עיכוב ביצוע

ח. 	בוררות
      1.	סמכות בורר
2.	ביטול פסק בוררות
3.  עיכוב הליכים

ט. 	בטיחות בעבודה
1.	נזיקין

י. 	ביטוח לאומי
1.	תאונת עבודה
2.	דמי אבטלה
3.	הבטחת הכנסה
4.	תשלום דמי ביטוח
       5.  קביעת נכות
         6.   פנסיית נכות

יא. תום לב
1.	עובד שהועסק כ"קבלן"
2. 	פגיעה בזכויות מגן
3.	חובת גילוי מוגברת
4.  הטעיית עובד
       5.  עגמת נפש
       6.  כללי

יב. שירות המדינה ורשויות מקומיות (כללי)
      1. מיהו עובד מדינה

יג. שירות המדינה (משמעת)
1.	השעיה
2.	ניגוד עניינים
3.	ביה"ד למשמעת
4.	חובת הציות למעביד
5.	זכויות

יד.	שירות המדינה (גימלאות)
  1. זכויות

טו. עובדים זרים
          1.  תשלום אגרה
          2. העסקת עובדים זרים ללא היתר
          3. זכויות
          4. שונות

טז. ביטוח בריאות ממלכתי
1.	מימון תרופה לחולה
2.	תשלום לשירותי בריאות

יז. הטרדה מינית
  1 .יחסי מרות
         2.   עיכוב הליכים 
         3.    הרשעה
יח.     מכרזים

         1.  ביטול מכרז
         2.  ויתור בהסכמה
יט.    חברות
        1.	   הרמת מסך
        2.   חברה בהקפאת הליכים

חלק שני : משפט עבודה קיבוצי

א.     הסכמים קיבוציים

1.	פירוש הסכם
2.   תחולת ההסכם
3.  הפרת ההסכם
4.   חוזה עבודה אישי
5.   הסדרים קיבוציים

ב. 	מעמד ארגון/וועד עובדים
1.	בירור משמעתי
2.	ייצוג עובד
3.  היוועצות בועד

ג. 	דיני שביתות
1.	הגבלת זכות השביתה
2.	היקף זכות השביתה

ד. 	חופש ההתאגדות
1.	פיטורים/הרעת תנאים בשל חברות בועד עובדים

ה. 	צווי הרחבה
1.	היקף תחולת צו הרחבה

חלק שלישי: חקיקה וצווי הרחבה

א.	חקיקה
1.	עובדים זרים 
2.	החזר תשלום בגין שירותי בריאות לתושב
3.	איחוד רשויות מקומיות והוראות מעבר
4.	הגנה על עובדים בשעת חירום
5.	תיקון פקודת בתי הסוהר

ב.	תיקוני חקיקה
	1.	הצעות חוק
	
ג.	תקנות וצווים
	1.	מס הכנסה
	2.	עובדים זרים
	3.	שירות עבודה חיוני
	4.	שוויון זכויות
	5.	שירות המדינה
	6.	ביטוח לאומי
	7.	תשלום לנציגי ציבור
	
ד.	הודעות
	1.	הודעות על אצילת סמכויות
       2.   החלטה על הפרטה
       3.   הודעות בנושא הסכמים קיבוציים
       4.   הודעות שונות

ה.	צווי הרחבה
       1.   צו הרחבה בדבר תשלום דמי הבראה

חלק רביעי:פעילות המשרד

א. 	תיקים מעניינים של המשרד
	1.	הפרת חובות האמון של עובדים כעילה להגבלת עיסוק.
	2.	הליך בוררות קיבוצי מחייב עיכוב הליכים בתביעת יחיד.

ב.   מאמרים
      1. שביתה חוקית אך חלמאית פגיעתה רעה, עו"ד חיים ברנזון.

ג.   סקירה מפורטת של פסקי דין חשובים
	 1.   בצעד חריג מינה ביה"ד לעבודה כונס נכסים לפי חוק עוולות מסחריות.
	 2.	אכיפת יחסי עבודה בשל העדר שימוע.
        3.  בג"צ: שימוש בצווי ריתוק הינו מידתי.
        4.  מתפטר בדין מפוטר זכאי לדמי אבטלה מידיים.
        5.  הלכת הנדימן אינה סוף פסוק.
        6.  רשות השיפוט בהסתדרות - מוסד בוררות בעל נטייה מוסדית.
        7.  נמחקו תביעות גמלאי "נשר" שהתכחשו להסכם פרישה קיבוצי ואישי.
        8.  איסור העבדה בשבת פוגע בחופש העיסוק אך במידה ולתכלית ראויה.
        9. בג"צ : שימוש בצווי ריתוק הינו מידתי לעומת הפיכת השתתפות בשביתה לעבירה פלילית.
        10. דמי אבטלה מידיים למתפטר בדין מפוטר מחמת הרעה מוחשית בתנאי עבודתו.
        11. לבכירים בחברות הממשלתיות אין הסדר של הצמדת שכר לשכרם של חברי כנסת.
        12.  בג"צ: תארי אוניברסיטת לטביה מזכים בהטבות/דירוגי שכר.

ד.   ההרצאה השנתית לזכר השופט צבי ברנזון ז"ל- אתיקה ומשפט

§

חלק ראשון: משפט עבודה אינדיבידואלי
		
א. 	עובד ומעביד

	1. מבחנים

■   בין התובעת לחברה התקיימו יחסי עובד ומעביד למרות שהדו"חות שהנפיקה בוצעו מביתה, במחשב האישי שלה ובשעות הנוחות לה.
	  ע"ב (ים) 3035/01, מלמד חנה - עמרי עציון בע"מ ● 28.4.03 ● כב' הרשמת יפה שטיין
          ____________________________________________________________________________________________

■    בן זוג שהמשיך לעבוד בעסק השייך לאביו גם לאחר פטירת אביו הינו "עובד" הזכאי לפיצויי פיטורים, שכן פטירת האב הפסיקה את עבודתו כשכיר והפכה אותו לעוסק עצמאי. עפ"י ההלכה, פיצויי פיטורים הם נכס בר שיתוף ועל כן אשתו לשעבר זכאית למחציתם. 
	תמ"ש (תא) 97770/99, ו.ט. - ו.ח. ● 19.5.03 ● כב' השופטת פלאוט ורדה

         ____________________________________________________________________________________________
■    קוסמטיקאית במלון מצפה הימים הוכרה כ"עובדת".
	ע"ב (נצ) 1112/01, חזן פנינה - מלון מצפה הימים ● 26.5.03 ● כב' השופט הראשי חיים סומך
       _____________________________________________________________________________

■	מגייסת מנויים לקאונטרי קלאב הוכרה כ"עובדת". נקבע כי גם אם לא היה "מערך" שיווקי בו הייתה העובדת משולבת עדיין עבודתה היוותה חלק אינטגראלי מהפעילות הרגילה של הקאונטרי. 
	ע"ב (תא) 300792/98, פלורי חביס - ארזה ניהול ואירועים בע"מ ● כב' השופטת מיכל לויט
        
         ____________________________________________________________________________________________

■	מפיץ של שטראוס שהיה בעל משאית ונשא בכל הוצאותיה לא הוכר כ"עובד" בשל קיום "עסק עצמאי" של תובלה. יתר על כן, רכישת קו הובלה ומכירתו לאחר איננה מאפיינת יחסים של עובד -מעביד.
	ע"ב (תא) 6161/02, טולדנו ברוך - שטראוס שיווק בע"מ ● 16.3.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
       ____________________________________________________________________________________________

■	מנצחת מקהלה לא הוכרה כ"עובדת", הגם שהשתלבה בפעילות הרגילה של מועצת הפועלים, שכן לא הוכיחה שעיסוקה במועצת הפועלים היה חלק נפרד מעיסוקיה האחרים כעצמאית בתחום הניצוח.
	ע"ב (תא) 304789/97, תמר אשל - מועצת פועלים אזורית הוד השרון ● כב' השופטת מיכל לויט
        ____________________________________________________________________________________________

■	מטפל בגברים מוכים הוכר כ"עובד" נעמ"ת הזכאי לכל הזכויות הסוציאליות, ללא חובת השבה.
	ע"ב (תא) 912196/99, ד"ר נתי רונאל - נעמ"ת ● 2.6.03 ●כב' השופט מאיר נחתומי

        ____________________________________________________________________________________________

■	מנהל חשבונות שסיפק שירותים לחברה באמצעות חברה משפחתית משלו ואח"כ כעצמאי לא הוכר כעובד החברה, שכן פעילותו הייתה אוטנטית והוא סיפק שירותים ללקוחות נוספים.
	ע"ב (ים) 1912/01, שמואל ליבוביץ - חברת ימית בע"מ ● 8.6.03 ● כב' השופט י. נויגבורן

■	מעבידה שהתחייבה בחוזה העבודה לרכוש לעובד פוליסת ביטוח מנהלים עפ"י הכללים המקובלים חויבה לשלם לעובד פיצוי בגין אי ביטוחו ולהשיב לו את הסכומים שניכתה משכרו מדי חודש.    
	ע"ב (תא) 5412/00, קאופמן יצחק - צור חכמון בע"מ ● 3.4.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
         ____________________________________________________________________________________________
■	די בכך ששכר בעל חברה הושפע ממצבה הכלכלי של החברה, וכי במקרים מסוימים כלל לא משך משכורת או שנמשכה משכורת בשיעור נמוך ממשכורת עובד שכיר בחברה, כדי להראות שאין מדובר ב"עובד".
	ב"ל (תא) 20111/99, רן אלי - המוסד לביטוח לאומי ● 3.7.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי

         ____________________________________________________________________________________________

■	נבחר ציבור ייחשב כ"עובד" לצורך ההגנות שבחוק הגנת השכר, כדי להבטיח תשלום שכרו ובמועד. עם זאת, בנסיבות העניין נדחתה תביעת העובד לפיצוי הלנת שכר בשל נסיבות שאינן בשליטת המעביד.
	ע"ב (בש) 1033/02, מיכאל פרץ - המועצה הדתית ירוחם ● 6.7.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
         ____________________________________________________________________________________________

■	מעמדו של אדם כ"עובד" או כ"קבלן עצמאי" אינו תלוי במקצועו או בעיסוקו אלא בנסיבות העסקתו. במקרה זה, כוונת הצדדים, העובדה שלתובע יש עסק עצמאי משלו, וכי היו לו לקוחות משלו במשך חלק גדול מן התקופה, וכי לא הייתה בלעדיות בעבודה עבור הנתבעות, מטה את הכף לעבר הקביעה כי הנתבעות היו לקוח נוסף בין לקוחותיו של התובע ואין להכיר בו כ"עובד".
	ע"ב (ים) 1648/00, משה שמאי - טראוב תעשיות בע"מ ● 7.10.03 ● כב' השופטת ד. פרוז'ינין
     ___________________________________________________________________________

■	רופא שהועסק על ידי קופת החולים במשך חצי שנה לצורך השתלמות ועבד במרפאות הקופה במשרה מלאה, תוך שהקופה מפרישה עבורו כספים לקג"מ - יוכר כ"עובד" לצורך תקופת ההשתלמות, שכן בתקופה זו לא ניתן לומר שהיה "עצמאי" או שעבד עבור גורם אחר פרט לקופה.
	 ע"ב (ים) 300770/97, ד"ר מנצור טורבטי - שירותי בריאות בע"מ ● 21.10.03 ● כב' השופטת ד. פרוז'ינין
       __________________________________________________________________________________________

■	המושב, עפ"י ההסכמים וכמי שהשתמש בלעדית בשירותי הרב, הוא המעביד של רב המושב ולא המדינה. לקיחת הדירה מהרב ע"י המושב, חרף ההתחייבות להעמיד לרשותו דירה במקום, ובאופן שמנע בעדו למלא כנדרש את תפקידו כרב המושב והפסקת תשלום שכרו, מלמדים על פיטורי הרב ע"י המושב.
      עע 701006/98, מדינת ישראל - יחיה עמרם אלעזרא ואח'  ● (24.11.03) ● כב' השופטים: הנשיא סטיב אדלר, עמירם רבינוביץ, יגאל פליטמן
     ___________________________________________________________________________

■	עובד חברת "פרי", אשר עבד בכפיפות לעובדי מנהל המחקר החקלאי (מכון וולקני), לא הוכר כעובד מדינה משלא התקיימו יחסי עבודה בינו לבין מנהל המחקר. במהלך כל השנים העובד העדיף להיות עובד חברת "פרי" ולא נקט באמצעים על מנת להפוך לעובד מדינה ולמעשה הסיבה היחידה לתביעתו הייתה הפסקת עבודתו בחברת "פרי".
     עב 301987/98, אבידן יחזקאל - מדינת ישראל  ● (09.11.03) ● כב' השופטת דינה אפרתי

■  במאי הפילם הוכר כ"עובד" בתקופה בה היה תחקירן בצוות "כלבוטק", בין היתר, בשל היותו חלק אינטגראלי מצוות התכנית, היות ולא אפשרו לו לעבוד במקום אחר וכן, היות וקיבל 'מעין משכורת'. ואילו בשאר תקופת העסקתו ברשות השידור, בה היו דפוסי העסקתו ודרך התשלום שונים, הוא היה בבחינת "משתתף חופשי".      
       ע"ע 300251/97, בנימין פלבן - רשות השידור ● (11.1.04) ● כב' השופט מרדכי כליף
         ___________________________________________________________________________________________
   	
■	סוכנת נסיעות, שעבדה מביתה הוכרה כ"עובדת", לאחר שהתקיימו בעניינה הפן השלילי והפן החיובי של מבחן ההשתלבות. במקרה של עובד מהבית המעמד נקבע ע"פ המבחנים הרגילים לעניין יחסי עובד מעביד, כאשר קיימת נטייה להעניק משקל דומיננטי למידת העצמאות הכלכלית של העובד בבית, תוך ניסיון לאתר על מי מוטל הסיכון הכלכלי בביצוע העבודה. 
         ע"ב  (נצ) 1362/02, 1753/03,  לורי סיידא – טיולי אלון טבריה בע"מ ● (5.2.04) ● כב' השופטת עידית איצקוביץ
        ______________________________________________________________________________

■	לא התקיימו יחסי עובד- מעביד בין מוסיקאי לבין המלון בו הועסק כ"אומן הבית", בשל קיום סימני היכר לפן השלילי למבחן המעורב, כגון: המוסיקאי העסיק עובדים ואלה פעלו לפי הוראותיו ולא היו נתונים לפיקוחו הישיר של המלון, המוסיקאי היה לבעלים של הציוד אשר שימש אותו במופעים, המוסיקאי היה רשאי להופיע גם במלונות מתחרים והיה רשום כעצמאי במס הכנסה
         עב' (נצ) 1110/01 זוהר שחר- מלון שרתון מוריה (ישראל) בע"מ ● (15.3.04) ● כב' השופט חיים סומך

ב.	סיום יחסי עבודה

	1. פיטורים

■  ראש מועצה אינו מוסמך לפטר מזכיר מועצה ואינו מוסמך לקיים לו שימוע. אפילו ראש המועצה מאבד אמונו במזכיר אין בכך כדי להביא לפיטוריו, שכן את נאמנותו חייב המזכיר למועצה ולא רק לעומד בראשה. 
	ע"ב (בש) 1636/03, יצחק ברגר - מועצה מקומית מצפה רמון ● 13.5.03 ● כב' השופט אילן סופר

■	אין מניעה חוקית לפטר עובד שעה שהוא מצוי בחופשת מחלה. בנסיבות המקרה, לא הוכח שמכתב הפיטורים נמסר לעובדת בזמן חופשת המחלה.
	ע"ב (חי) 1655/99, מינקוב סופיה - ק.מ.א. כבלים ואלקטרוניקה ● 30.4.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו

■	מקום שנותקו יחסי עבודה לבקשת עובדת, גם אם כתוצאה מכך ניתנה לה הודעת פיטורים, אין לייחס את פיטורי העובדת למוגבלות ממנה סובלת העובדת. בכל מקרה, לא הוכחה טענת העובדת להפליה אסורה.  
	ע"ב (בש) 1830/99, שירי מיכל - כל בי בע"מ ● 25.6.03 ● כב' השופט טווינה משה

■	נדחתה בקשה בהליך זמני של עובדי שיקום שכונות להשיבם לעבודה, שכן לא הוכח אם נפל פגם בהליך פיטורי העובדים, וכן לאור קיומם של סממנים שהמדובר הוא בסגירת יחידה שלמה. 
	ע"ע 1157/03, ברודסקי נתן - מדינת ישראל ● 29.6.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו
        _____________________________________________________________________________
■	ביום 15.7.03 ביה"ד הארצי הפך את הילכת פסה"ד האזורי בעניין ברודסקי וקבע כי יש להחזיר את עובדי שיקום השכונות לעבודתם החל מיום 20.7.03. 
	ע"ע 238/03, ברודסקי נתן - מדינת ישראל ● 15.7.03 ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, א' ברק, ש' צור

        _____________________________________________________________________________
 
■	מעביד אינו חייב להעניק לעובד מעמד של קביעות רק בשל העובדה שתמה תקופת הזמניות של העובד על פי חוזה עבודתו. בתום תקופת הזמניות רשאי המעביד לשקול את פיטוריו של העובד.
	בש"א (חי) 1956/03, נרינסקי סרגיי - נאמנות התזמורת הסימפונית בע"מ ● 18.8.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו
          ____________________________________________________________________________________________
■	גרף המעיד על עליית הכנסות לאחר פיטוריו של עובד שהואשם בגניבה ממעבידו היא הוכחה נסיבתית בלתי מספקת, הן משום שאין מדובר במסמך חשבונאי רשמי והן משום שהוא אינו קושר ישירות את העובד לגנבה, שכן יחד עמו עבדו עובדים אחרים.
	ד"מ (ים) 2180/02, לבאן גאלב - יניב חניונים ● 19.8.03 ● כב' השופטת אורנית אגסי
        _____________________________________________________________________________
■	אין לראות פטירה כפיטורים לצורך סעיף 22(א) לחוק הגמלאות - זאת להבדיל מסעיף 5 לחוק פיצויי פיטורים המכיר בפטירה כעילה המזכה בפיצויי פיטורים. על כן, שאיריו של עובד מדינה שנפטר אינם זכאים למענק פרישה.
	ע"ב (ים) 1152/01, יורשי המנוח ענאבוסי נצר - מדינת ישראל ● 1.9.03 ● כב' השופט י. נויגבורן
          ____________________________________________________________________________________________

■	מעביד רשאי לקצץ בשכר עובדיו בשל הצורך בצמצומים וכדי להימנע מפיטוריהם. עובד אינו חייב להסכים לפגיעה בתנאי שכרו, ואולם במקרה כזה אין לשלול מהמעביד תם הלב את זכותו לפטר את העובד כדין.
	ע"ב (בש) 1223/00, סולימני יהודה - מרכז קהילתי פולק בע"מ ● 4.8.03 ● כב' יהודית גלטנר-הופמן
         
      __________________________________________________________________
■	ניתן לשלוח הודעת פיטורים לעובד בתוך תקופת המילואים ולא רק לאחריה, ובלבד שהפיטורים עצמם ייכנסו לתוקף 21 יום לאחר סיום שירות המילואים וחזרת העובד למקום עבודתו.
	ע"ב (ים) 2597/02, מוזיאון ישראל - תומר לשם ● 1.10.03 ● כב' השופט אייל אברהמי
       ____________________________________________________________________________________________

■	נדחתה בקשת מרצה באוניברסיטת בן-גוריון למתן צו מניעה זמני למניעת פיטוריה שלא הוכיחה כי נחרץ דינה עוד בטרם השימוע וזאת, היות ואין בהתנהגות אנשי המנהלה בטרם השימוע, המהווים לכל היותר פגמים טכניים, בכדי להצביע על הלך הרוח של הדרג הממליץ והמחליט מבחינה אקדמית.
	בש"א (בש) 1683/03, ד"ר אפרת חבס - אוניברסיטת בן-גוריון  ● (06.11.03) ● כב' השופט אילן סופר
     _____________________________________________________________________________________________

■	בוטלו פיטורי מנהל מח' הרדמה בבי"ח, היות ופיטוריו נעשו בחוסר תום לב, תוך כדי הצגת מצג מטעה על נכונות ביה"ח לשמוע מהרופא טענות כנגד ההפחתה בשכרו ואשר עילת פיטוריו נעוצה כולה ברצון הלגיטימי של הרופא לשמור על הזכות לטעון בעתיד את טענותיו כנגד ההפחתה בשכרו.  
	  עב (נצ) 2887/03, ד"ר סלים ג'ובראן  –בית החולים " המשפחה הקדושה" ● (30.11.03) ● כב' השופט  חיים ארמון
         ______________________________________________________________________________________________

■	עובד הושעה מעבודתו משנחשד בגניבה ממעבידו אשר התבררה כחסרת בסיס, ללא שלמעביד הייתה סמכות השעיה מכוח חוק או עפ"י הסכם. לאחר מס' חודשים בהם לא שולם לעובד שכר עבודה העובד פוטר ע"י המעביד. נקבע כי דין ההשעיה כפיטורים וכי העובד זכאי לפיצויים נוספים מעבר לפיצויי פיטורים בגובה 7 משכורות כיון שפוטר על לא עוול בכפו.
         ע"ע 1271/02, צבי דדון - מטבחי זיו תעשיות (1990) בע"מ ● (26.2.04) ● כב' השופטים: ע' רבינוביץ, א' ברק, נ' ארד
         ____________________________________________________________________________________________                                    

■	עובד אשר התפטר, הטוען להרעה בתנאי עבודתו על מנת לקבל פיצויי פיטורין, צריך להוכיח כי חלה ירידה משמעותית בשכרו, וכי איפשר למעסיקו לתקן את המעוות. משהוצעו לעובד מס' הצעות עבודה חלופיות, אשר דחה ללא בדיקתן, אין יסוד להנחה כי ההצעות לא היו הוגנות ומתאימות, על כן, העובד לא יוכל לטעון כי דין ההתפטרותו כפיטורין.
         ע"ד 289/03, חברת השמירה בע"מ – גל מילר ● (3.3.04) ● כב' השופט שמואל צור
          ___________________________________________________________________________________________

■ 	הודעת פיטורים נדרשת להיות מפורשת וברורה ולכן לא הסתיימו יחסי העבודה בין המאבטח, שהועסק בקונסוליה הישראלית בניו יורק לבין המדינה. כל עוד ההודעה על סיום עבודתו של המאבטח התייחסה לסיום עבודתו בקונסוליה בלבד ולא לסיום יחסי העבודה בינו לבין המדינה. לכן, המאבטח זכאי לשכר עבודה גם בעבור התקופה שלאחר סיום עבודתו בקונסוליה.
                            ע"ב  (תא) 5391/01, אמיר טיטו – מדינת ישראל משרד החוץ ● (3.2.04) ● כב' השופטת נטע רות

	2. התפטרות

■    עובדת שקוצץ שכרה בצורה משמעותית ובגין עילה זאת נאלצה להתפטר בדין מפוטר זכאית לפיצוי כספי בגין הפרת החוזה מצד המעבידה.
	ע"ב (בש) 2009/99, גונדא חביבה - מושבת האומנויות ● 13.4.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
        _____________________________________________________________________________

■	היעדרות של יום אחד מהעבודה ללא נטילת רשות מהמעביד לא תיחשב כהתפטרות עובד ממקום העבודה, אלא כעברת משמעת שלא תגרור במקרה זה שלילת ההודעה המוקדמת. 
	ע"ב (חי) 1377/01, צ'סטה יימר - לילית בע"מ ● 15.5.03 ● כב' השופטת אביטל רימון-קפלן
        _____________________________________________________________________________
■	אין לראות עובד שנעדר מעבודתו לתקופה של חודשיים בשל בעיות משפחתיות ולאחר שהורחק בצו שיפוטי מביתו כמי שזנח עבודתו. כמו כן, אין לראות במחדלו להודיע על סיבת היעדרותו משום גילוי דעת להתפטר.
	בר"ע 191/03, לילית בע"מ - טמנה וורקיה ● 21.5.03 ● כב' השופט שמואל צור
          ____________________________________________________________________________________________

■	ביה"ד ביטל הוראה בהסכם קיבוצי לפיה עובד חברת כ"א יהיה זכאי להתפטר בדין מפוטר רק אם לא הוצעה לו עבודה ולא שולם לו שכר במשך חודשיים, שכן היא מנוגדת לתקנת הציבור. 
	ע"ב (בש) 546/99, אל מחדי עלי - תנופה בע"מ ● 29.5.03 ● כב' השופט אילן סופר
         _____________________________________________________________________________________________
■	שינוי חד-צדדי מצד עובדת בתנאי עבודתה המוסכמים וסירוב לכבד חוזה עבודה קיים - דינם כהתפטרות. 
	ד"מ (בש) 2915,2916/01, לילך זאבי - שכטר אלונה בע"מ ● 14.4.03 ● כב' השופט משה טוינה
          _____________________________________________________________________________

■	עובד המבקש להתרות במעבידו על כוונתו להתפטר בשל הרעה מוחשית בתנאי עבודתו, אינו חייב לעשות זאת באופן "רשמי". די בכך שיעמיד את המעביד על הכוונה להתפטר ועל הסיבה להתפטרותו הצפויה, כדי שהמעביד יוכל לכלכל את צעדיו ולדעת אם להביא לשינוי לטובה בתנאי העבודה שהורעו.
	ד"מ (נצ) 1143/03, עלי סעד - קפרו תעשיות בע"מ ● 11.8.03 ● כב' השופט חיים ארמון
        _____________________________________________________________________________

■	עובד המתפטר בשל הרעת תנאים אינו חייב לציין את המילים "הרעת תנאים". עובד שהפנה בהודעת ההתפטרות מטעמו להסדר פרישה שנחתם בעקבות מעבר המפעל למקום חדש - דינו כמתפטר בדין מפוטר, שכן מעבר מפעל מהווה הרעת תנאים.
	ע"ב (תא) 300519/92, לאמור ניסים - ליאו גולדברג בע"מ ● 19.8.03 ● כב' השופטת ח. בן יוסף
         ____________________________________________________________________________________________

■	עובד המבקש ממעבידו להיכלל ברשימת המפוטרים כדי לקבל פיצויי פיטורים ודמי אבטלה בזמן שיקים לעצמו עסק עצמאי - אינו זכאי לפיצויי פיטורים, שכן דינו כמתפטר.
	ד"מ (בש) 2733/02, ילאגין קונסטנטין - כרומאלוי ישראל בע"מ ● 27.7.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
        _____________________________________________________________________________
■	חוק עבודת נשים מחייב מעביד להפחית בשעה את היקף משרתה של יולדת לתקופה של 4 חודשים בלבד. דרישת יולדת לשינוי קבוע במתכונת עבודתה אינה מעוגנת בחוק, ולכן פיטורי העובדת דינם כהתפטרות.  
	ע"ב (תא) 303380/98, דרורי נטע - גלר נסיס בע"מ ● 28.8.03 ● כב' השופטת ורדה סמט

■	התרשמותו של מעביד כי העובד אינו מעוניין להמשיך לעבוד ואי תגובתו של העובד להודעה בעניין הפסקת עבודתו, אינן יכולות להפוך את נסיבות סיום עבודתו שבנדון להתפטרות בהסכמה, אלא לפיטורים.
	ע"ב (חי) 753/01, פובולצקי יעקב - נירון עיבוד שבבי בע"מ ● 1.9.03 ● כב' השופטת אביטל רימון-קפלן
    
	3. חובת שימוע/ זכות טיעון 

■	בוטלה השעיית מפקח במשרד החינוך בשל העדר התאמה בין העבירה שהוזכרה ע"י נציב שירות המדינה לבין העבירה שבגינה נפתחה חקירת המשטרה, ועקב כך נפגמה זכות הטיעון של העובד, וכן בשל העדר הנמקה מספקת של החלטת הנציב.
	ע"ב (נצ) 1747/02, נאיל דראושה - מדינת ישראל ● 13.4.03 ● כב' השופט חיים ארמון
	______________________________________________________________________________

■	ביה"ד נוטה לחייב גופים פרטיים ולא רק גופים ציבוריים או דו-מהותיים בחובת שימוע. איבריה ליניאס היא גוף "דו-מהותי", ממנו נדרשת רמה גבוהה יותר של הגינות ותום לב, שכן מדובר בחברת תעופה לאומית שקיבלה זיכיון לפעול בארץ מכוח הסכמים שבין מדינות ובין חברות תעופה לאומיות.
	בש"א (תא) 811/01, דויד ויינטראוב - איבריה ליניאס ● 1.4.03 ● כב' השופט יצחק לובוצקי

■	חובת השימוע וההנמקה חלים גם בפיטורי צמצום על פי הסכם קיבוצי. נטל הראיה להוכחת פיטורים ממניע פוליטי הוקל, כך שדי בהוכחת התנהגות בלתי סבירה ואין צורך בהוכחת כוונה. פיטורים ממניעים פוליטיים מצדיקים אכיפת יחסי עבודה והשבת העובד לתפקידו.
	בש"א (חי) 622/03, מיה זבין - ההסתדרות החדשה  ● 11.5.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו
         _____________________________________________________________________________________________

■	רופא שפוטר ע"י גורם לא מוסמך ללא שימוע ותוך העמדתו בפני מעשה גמור הושב לתפקידו בבית החולים למשך שנה אחת, בסופה תתקבל החלטה סופית אם יקבל קביעות בתפקיד או לא. 
	ע"ע 1417/02, שירותי בריאות כללית - ד"ר שמואל פרידלנד ● 20.5.03 ● כב' השופטת נילי ארד
          ____________________________________________________________________________________________

■	עובדים שפוטרו בניגוד להסכם הקיבוצי, בלא הענקת זכות שימוע ובלא מתן הודעה מוקדמת, יוחזרו לעבודה. מו"מ ממושך בקשר לפיטורים לא יכול לבוא במקום קבלת הסכמה כמתחייב מההסכם הקיבוצי.
	עס"ק 2/03, מרכז הירידים - ההסתדרות החדשה ● 18.5.03 ● כב' השופט שמואל צור
          ____________________________________________________________________________________________

■	כשעובד מגיע לכלל הסכמה מרצון על פיטוריו אין מקום לברר ולדייק האם כל עילות הפיטורים אכן נאמרו והוצגו בפניו במסגרת הליך השימוע טרם פיטוריו.
	ע"ב (ים) 2328/01, תמר עצמון - בצלאל אקדמיה ● 18.5.03 ● כב' השופט אייל אברהמי
       _____________________________________________________________________________
■	הליכי שימוע אינם פררוגטיבה חד-צדדית של העירייה, אלא מחייבים הדברות והסכמה מוקדמת של נציגות העובדים, ועל כן לא יינתן צו זמני נגד הליך השימוע אלא רק נגד פיטורים וניודים חד-צדדיים.   
	ס"ק (תא) 15/03, הסתדרות הפקידים - עיריית רמלה ● 15.5.03 ● כב' השופטת מיכל לויט

■	החלטת ועדת שימוע מאוחרת שלא להחזיר עובד לתפקידו נגועה באי שקילת כל השיקולים הנוגעים לעניין ולכן פסולה. אילו היו מתקיימים יחסי עבודה בין הצדדים היה ראוי להורות לה לשוב ולשקול את העניין כראוי.  
	ע"ע 300146/98, יצחק פרנקשטיין - מועצה אזורית גליל תחתון ● 24.6.03 ● כב' השופט שמואל צור
        _____________________________________________________________________________

■	עובדת שהוצאה לפנסיה מוקדמת תוך הפרת זכות טיעון, אך מבלי שנגרמה לה פגיעה מהותית, קיבלה פיצוי בגין ההפרש בין שכרה אילו עבדה עד גיל 65 לבין המשכורת הפנסיונית הקובעת.
	ע"ב (ים) 1955/99, שליט עדנה - אורנה כהן ● 16.6.03 ● כב' השופט אייל אברהמי
          ____________________________________________________________________________________________

■	אין לצפות ממעביד שיערוך שימוע לעובד המפוטר על רקע אינדיבידואלי באותו האופן בו נערך שימוע כאשר מדובר בפיטורי צמצום בהיקפים נרחבים של 1800 עובדים. חובת מעביד מסתכמת במתן ההזדמנות לעובד להשמיע את דברו,  והוא אינו מחויב לקבל טענות העובד. במקרה זה קיים המעביד חובתו, שכן העובד השמיע טענותיו בפני 4 מנהלים שונים, לפני ואחרי קבלת מכתב הפיטורים.
	ע"ב (תא) 300939/98, קרמר אברהם - בזק בע"מ ● 9.7.03 ● כב' השופטת ורדה וירט-לבנה
           _____________________________________________________________________________________________

ו■	מעביד המתריע בפני עובד כי יפוטר אם תהיינה תלונות נוספות נגדו - אינו פטור מחובתו לשמוע את העובד בטרם יפטרו, על יסוד תלונות חדשות שהגיעו. שיתוף ועד העובדים בפיטורים אף הוא אינו פוטר את המעביד מחובת השימוע לעובד.
	ע"ב (ים) 1843/00, שמחון עקיבא - בנק הפועלים ● 19.8.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
        _____________________________________________________________________________

■	זכות הטיעון בשירות הציבורי אינה כוללת בהכרח את הזכות להופיע בפני השר או מנכ"ל המשרד. די בהצגת המסמכים בכתב טרם קבלת החלטת השר או המנכ"ל. 
	   ע"ב (חי) 3805/03, סגל שמאי – מדינת ישראל ● 28.10.03 ● כב' השופטת מהא סמיר עמאר
          ____________________________________________________________________________________________

■	ביה"ד הורה על ביטול פיטורי עובד עקב פגם מהותי בהליך הפיטורים באשר לא נערך לעובד שימוע ועקב החלטת פיטורים שנעשתה בחוסר תום לב תוך הפעלת שיקול דעת לא סביר. לדעת ביה"ד, זהו המקרה התואם את הגדרת "המקרה החריג" בו יש ליתן סעד אכיפת יחסי העבודה ולא תשלום פיצוי כספי.
	 עב (י-ם) 1752/03, רפאל רחמים - החברה לקידום ערבות הירדן בע"מ ●( 20.11.03) ●כב' השופטת אורנית אגסי
      ______________________________________________________________________________
■	גננת בגן שבבעלות רשת הגנים של אגודת ישראל אשר פוטרה עקב רישום מועט של ילדים לגן, ללא זכות לשימוע, פוצתה ב-6 משכורות חודשיות בגין פיטורים שלא כדין מבלי שהוכרעה שאלת היות המעבידה גוף פרטי או ציבורי. 
      עב(תא) 8338/00 , 1255/01 , קריגסמן יפה – רשת הגנים של אגודת ישראל ● (18.11.03) ● כב' השופט שמואל טננבוים 

	4. הודעה מוקדמת

■	אין לשלול פיצויי פיטורים מעובד שנעדר באופן ממושך וללא רשות מעבודתו, אולם ניתן לשלול ממנו דמי ההודעה המוקדמת, שכן עצם פיטורי העובד הם סנקציה מספקת לעברת המשמעת שביצע.
	ע"ב (בש) 1812/98, עמר אלסריעה - יטקובסקי ובניו בע"מ ● 8.4.03 ● כב' השופט משה טוינה
         ____________________________________________________________________________________

■	מכתב פיטורים של עובד ששותק לחלוטין באשר לסיבת פיטוריו מלמד כי העובד לא פוטר בשל עברות של מעילה וגניבה, ועל כן אין לשלול ממנו את פיצויי הפיטורים ודמי ההודעה המוקדמת.  
	ע"ב (ים) 30082/97, גיל גורן - סאני תקשורת בע"מ ● 23.7.03 ● כב' השופט ארי תיבון
          _____________________________________________________________________________________________        

■    גם כאשר עובדת מתפטרת מעבודתה בשל נסיבה המצדיקה את התפטרותה כדין פיטורים, אין היא זכאית להודעה מוקדמת בהתאם לחוק.
	ד"מ (נצ) 1592/02, ג'טה הרלינג - קופת חולים מאוחדת ● 22.7.03 ● כב' השופטת עידית איצקוביץ
        _____________________________________________________________________________

■	הודעה על הפסקת עבודת הוראה צריכה להימסר למורה עד סוף חודש מאי. הודעה מאוחרת, תוך יצירת הבטחה (שבדיעבד הסתבר כי ניתנה בטעות) להעסיק את המורה שנה נוספת במשרה מלאה, מזכה אותו בפיצויים בגין שנת עבודה נוספת במשרה מלאה.   
 	ע"ע 1475/02, אריאל מייזליק - מדינת ישראל ● 6.8.03 ● סגנית הנשיא, אלישבע ברק
        _____________________________________________________________________________
■	עובד שהיה חולה בתקופת ההודעה המוקדמת יהא זכאי לדמי המחלה וכן לחלף הודעה מוקדמת בגין אותם ימי מחלה ואולם, מועד סיום יחסי העבודה לא נדחה.  
	ע"ב (תא)7110/00, יעקובוביץ שרה - עמותת היכל התרבות העירוני נתניה ● (16.11.03) ● כב' השופטת חגית שגיא

	5. פיצויי פיטורים

■	חישוב פיצויי פיטורים למפוטר, שחל שינוי ברכיבי השכר שקיבל ללא שינוי מהותי במתכונת העסקתו או הפחתה בשכרו האחרון, יעשה על יסוד שכרו האחרון במועד סיום עבודתו בגין כל תקופת עבודתו.
	ע"ב (תא) 912537/99, פרידמן יעקב - חברה מרכזית לפיתוח השומרון ● 9.4.03 ● כב' השופטת לאה גליקסמן
       _____________________________________________________________________________

■   פרמיית מכירות המותנית בהיקף המכירות בסניף כולו והיא גורם משתנה אינה רכיב שכר לפי כמות התוצרת ומכאן שאין להביאה בחשבון כשכר רגיל לצורך פיצויי פיטורים והודעה מוקדמת.  
ד"מ (תא) 6622/01, גרשון גולדנברג - שופר סל בע"מ  ● 5.3.03 ● כב' השופטת ע. פוגל

■    בן זוג שהמשיך לעבוד בעסק השייך לאביו גם לאחר פטירת אביו הינו "עובד" הזכאי לפיצויי פיטורים, שכן פטירת האב הפסיקה את עבודתו כשכיר והפכה אותו לעוסק עצמאי. עפ"י ההלכה, פיצויי פיטורים הם נכס בר שיתוף ועל כן אישתו לשעבר זכאית למחציתם. 
	תמ"ש (תא) 97770/99, ו.ט. - ו.ח. ● 19.5.03 ● כב' השופטת פלאוט ורדה

■    בעלי מניות בחברה לא חויבו באופן אישי בפיצויים כלפי עובד היות והחברה הפסיקה לפעול לאחר פיטורי העובד בשל קשיים כלכליים, ובעלי מניותיה ומנהליה עברו לעבוד כשכירים בחברה אחרת, וכל זאת שלא מתוך רצון שלא לשלם לעובד פיצויים, שממילא הינם פעוטים ביחס לחובות אחרים של החברה.
	ע"ב (חי) 3083/01, אוחיון שאול - א.ח. פרימר בע"מ ● 18.5.03 ● כב' השופטת עפרה ורבנר
         ____________________________________________________________________________________________

 ■  קוסמטיקאית במלון מצפה הימים הוכרה כ"עובדת". תביעתה לפיצויי פיטורים נדחתה לאחר שלא הוכיחה התפטרות עקב הרעה מוחשית בהכנסות. נקבע כי המלון לא התחייב כלפיה למספר מטופלים קבוע בחודש והתנודות בהכנסותיה הן תולדה של השכר הקבלני (אחוז מהתמורה) שקיבלה.
	ע"ב (נצ) 1112/01, חזן פנינה - מלון מצפה הימים ● 26.5.03 ● כב' השופט הראשי חיים סומך
       _____________________________________________________________________________

■	עובד שפוטר בטרם השלים שנת עבודה אינו זכאי לפיצויי פיטורים, שכן הוכח שפיטוריו לא נעשו במטרה להתחמק מחובת תשלום הפיצויים. אין בעובדה שבמכתב הפיטורים לא נכתבה סיבת הפיטורים האמיתית בכדי לבסס את תביעתו לפיצויי הפיטורים.
	ד"מ (ים) 2813/02, מוחמד סברי בזבז - חברת אוטומט ירושלים בע"מ ● 25.5.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
         _____________________________________________________________________________________________

■	עובד זכאי לפיצויי הסתמכות בסך 15,000 ש"ח בשל מצג שווא של מעבידו כאילו העסקתו תארך 30 חודש.
	ע"ב (בש) 1003/98, דניאל לוי - מדינת ישראל ● 27.5.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
          ____________________________________________________________________________________________

■	נדחתה עתירה לבג"צ כנגד ביה"ד הארצי לעבודה בעניין ביבס, שם נפסק שעובד שפוטר תוך שלילת פיצויי פיטורים ולאחר מכן זוכה בהליך הפלילי לא יוחזר לעבודתו, ולא יהיה זכאי לפיצוי בגין פיטורים שלא כדין אלא לפיצויי פיטורים וגילום בלבד.  
	בג"צ 1526/03, דויד ביבס - בית הדין הארצי לעבודה ● 16.6.03 ● כב' השופטים: מ.חשין, י. טירקל וא. חיות.
          ____________________________________________________________________________________________

■	רכיב "בונוס" המשולם לעובד באופן רציף ושוטף ואינו פועל יוצא של תוצאות עסקיות או היקפי מכירה כלשהם, ושלא הוכח שהותנה בתנאי כלשהו, מהווה רכיב לפיצויי פיטורים.    
	ע"ב (תא) 301667/93, אריה שניפר - עמוס ויהודה גזית בע"מ ● 27.5.03 ● כב' השופטת אהובה עציון
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה תביעה להשבת פיצויי פיטורים שניתנו מכוח ובכפוף לסיכום והתחייבות בין הצדדים, משלא הוכח כי העובד הפר את ההתחייבות ולא הוכחה זכאות המעבידה להשבה.    
	ע"ב (תא) 300094/99, מילגם שירותים לעיר בע"מ - שלום ינקו ● 16.6.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
__________________________________________________________________

■	נדחתה תביעת עובד לפיצויים מוגדלים משלא הוכחה הבטחה או התחייבות מפורשת והיות ואין בשלושת המקרים שהביא העובד של עובדים שקיבלו פיצויים מוגדלים בכדי להעיד על קיום נוהג מחייב. 
	ע"ב (תא) 300843, גינזבורג אורגד - סוכנות מכוניות לים התיכון בע"מ ● 22.6.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי

■	החלטת ממשלת ישראל על יציאת צה"ל מדרום לבנון וסגירת הגבול אינה מזכה עובדות לבנוניות בפיצויי פיטורים ממעבידם הישראלי, שכן לא מדובר בפיטורים ולא בהתפטרות אלא בהתערבות גורם שלטוני זר.
	ע"ב (חי) 2874/01, פרח גאדה - מוליתן בע"מ ● 2.7.03 ● כב' השופטת איטה קציר
          ____________________________________________________________________________________________

■	חיוב עובדת לעבור לעבוד במשמרת אחה"צ מזכה אותה בפיצויי פיטורים, לאחר שהתקבלה טענת העובדת כי מעולם לא הסכימה לעבוד במשמרת אחה"צ ושלכל היותר מדובר באי הבנה מצד המעביד. 
	ד"מ (תא) 3753/02, שלו רביטל - עו"ד חן פישר ● 2.7.03 ● כב' השופטת ח. שגיא
         ____________________________________________________________________________________________

■	מעביד הנותן לעובדת הלוואה על חשבון פיצויי פיטורים אינו רשאי בבואו לפטר את העובדת לצרף לסכום ההלוואה את הפרשי ההצמדה וריבית שהיו נצברים לזכות העובדת בקופת פיצויים מאז שניתנה הלוואה ועד למועד פיטוריה. 
	ע"ב (חי) 2711/02, עמיאל נחום - עו"ד יוסף ישורון ● 25.5.03 ● השופט הראשי, רמי כהן
         _____________________________________________________________________________________________

■	עובד הממשיך לעבוד באותו מקום עבודה לאחר חלופי מעבידים, בלא שהייתה הפסקה ביחסי עובד-מעביד העולה על 3 חודשים, זכאי לפ"פ מהמעביד האחרון בגין כל תקופת עבודתו. העובדה שהעובד פוטר על ידי המעביד הראשון אינה קוטעת את רציפות הזיקה של העובד למקום העבודה.
	ד"מ (נצ) 2481/02, טלי שני - רנ"ר החברה לפיתוח גנים בע"מ ● 11.8.03 ● כב' השופט חיים ארמון
        _____________________________________________________________________________

■	הודעה על הפסקת עבודת הוראה צריכה להימסר למורה עד סוף חודש מאי. הודעה מאוחרת, תוך יצירת הבטחה (שבדיעבד הסתבר כי ניתנה בטעות) להעסיק את המורה שנה נוספת במשרה מלאה, מזכה אותו בפיצויים בגין שנת עבודה נוספת במשרה מלאה.   
 	ע"ע 1475/02, אריאל מייזליק - מדינת ישראל ● 6.8.03 ● סגנית הנשיא, אלישבע ברק
________________________________________________________________________________
■	ביה"ד האזורי טעה כאשר קבע כי עובד טכניון שקיבל הבטחה - שלא מומשה - למשרת מהנדס זכאי לפיצויים בגובה 36 משכורות. המדובר בהבטחה מותנית ולא בהבטחה מוחלטת, שהתנאי לה לא התקיים ועל כן נשללת זכאות העובד לפיצויים. אפילו הייתה לעובד עילה לפיצויים - 36 חודשי שכר אינה נורמת פיצויים מקובלת כלל, ודאי שאינה מתאימה לנסיבות המקרה.
	ע"ע 68/03, ד"ר דן גולדשמיד - הטכניון ● 2.10.03 ● כב' השופט שמואל צור
      _____________________________________________________________________________
■	עובדת אינה זכאית לפיצויים בגין פיטורים שלא כדין או לתשלום שכר בתקופת השתלמותה בחו"ל משיצאה לחו"ל ללא התחייבות להמשך העסקתה לאחר ההשתלמות ו/או לתשלום שכרה בתקופת ההשתלמות. אמנם יש בהמלצות מצד הממונה הישיר בכדי ליצור תקווה כי חוזה העבודה יחודש אולם, אין בכך כדי ליצור זכות לחידוש החוזה עם המדינה. ברם, בשל דרך התנהלות המדינה הושתתו עליה הוצאות בסך 15,000 ש"ח.
       ע"ע 1303/00, אלונה ליפשיץ - מדינת ישראל ● (23.11.03) ●כב' השופטים: הנשיא סטיב אדלר, אלישבע ברק, עמירם רבינוביץ  

■	נדחתה תביעת סגן ראש המועצה הדתית לפיצויי פיטורים עפ"י החוק, מאחר ומדובר ב"נבחר" אשר בסיום כהונתו, קיבל בנוסף לגמלה (שהומרה על ידו לתוספת שכר ניכרת) גם מענק. אין מקום לבחון את זכאותו לפיצוי פיטורין, היות שזהו אינו מקרה בו קופחו זכויותיו של המועסק, באשר זכויותיו עוגנו היטב בדין.  
        ע"ע 1120/02, יוסף ועקנין – המועצה הדתית אופקים ● (31.12.03) ● כב' השופטת נילי ארד
        _____________________________________________________________________________________________

■	עובד שהתפטר מעבודתו לאחר שמצא עבודה משתלמת יותר לא יהיה זכאי לפיצויי פיטורים. אין ספק כי המושג "נסיבות אחרות שביחסי עבודה" שבסעיף 11 לחוק פיצויי פיטורים הן נסיבות התפטרות הקשורות במקום עבודתו של העובד ולא במקום העסקתו החדש.
	ע"ב (בש) 2571/00, רויזנברג יעקב - גבעון שירותי רכב ● 6.4.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
          _____________________________________________________________________________________________
■	עובדת בת 60 שהתפטרה כדי לעבוד אצל מעביד חדש זכאית לפיצויי פיטורים מהמעביד הראשון היות ולפי סעיף 11(ה) לחוק פיצויי פיטורים הזכאות קמה אוטומטית עם הגיל, וסיבת ההתפטרות לא משנה. 
	ד"מ (תא) 3578/02, לסרי רוזה - תנופה ● 18.5.03 ● כב' השופטת אהובה עציון
         ____________________________________________________________________________________________

■	סירוב חוזר ונשנה של עובדת לבצע מטלה מסוימת בניגוד לחוזה העבודה ולהוראות המעביד מהווה  התפטרות או הפרת משמעת חמורה המאפשרת פיטורי העובדת ללא פיצויי הפיטורים והודעה מוקדמת. 
	ע"ב (תא) 2964/02, רבקה גולדיס - ג. מרגלית בע"מ ● 10.6.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
        _____________________________________________________________________________

■	לא בכל עלבון ופגיעה במהלך העבודה ניתן לראות נסיבות המצדיקות התפטרות המזכה בפיצויי פיטורים, אלא רק בפגיעה או בעלבון בלתי מידתי על פי קנה מידה אובייקטיבי ולא סובייקטיבי.
	ע"ע 1354/01, גלית כהן - טרייד אין א.ר. בע"מ ● 21.8.03 ● סגנית הנשיא, אלישבע ברק
         _____________________________________________________________________________________________
■	חיפוש במכוניתו של עובד שנחשד בגנבה ממעביד אינו מזכה את העובד בפיצויי פיטורים בגין התפטרות בדין פיטורים, אפילו היה במעמד החיפוש משום השפלה סובייקטיבית לעובד בתפקידו כקצין ביטחון.
	ד"מ (בש) 3331/01, כהן שמעון - כיתן בע"מ ● 10.9.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן

          ____________________________________________________________________________________________

■	אי הופעה חד פעמית של מדריך פסיכומטרי להשתלמות, אינה התפטרות ואילו אי הזמנת עובד לעבודה במשך חודשים מהווה פיטורים, על כן יש לפצות את העובד. מששילמה החברה לעובד פיצויים מלאים ואף מעבר לנדרש, היה עליו למחוק תביעתו, על כן ישלם הוצאות משפט ושכר טירחת עו"ד בסך 5000 ₪.   
         ע"ב  (חי) 2044/99, איוב סלאח – קידום- לך תצטיין- חברה לבחינות בע"מ ● (19.01.04) ● כב' השופטת מ. 
         אריסון-חילו
        _____________________________________________________________________________
■	שינוי הבעלות במניות חברה, אינו מהווה "נסיבות אחרות" לעניין סעיף 11(א)לחוק פיצויי פיטורין. על כן,אין הצדקה כי  התפטרות הנובעת משינוי זה תזכה בפיצויי פיטורין.
         ע"ע 1271/00, אמ"י מתו"ם – אדריכלים מהנדסים יועצים ומודדים בע"מ ● (10.2.04) ● כב' השופטים: 
        הנשיא ס' אדלר, א' ברק,  ש'  צור

■	שלילת רכב צמוד מעובד מהווה הרעה בתנאי עבודה, אולם משקיבל העובד במשך 6 חודשים בשתיקה את ההסדר החלופי שהוצע לו, אין הצדקה לתשלום פיצויי פיטורים.
	ע"ע 1332/00, ניתוב בע"מ - אלכס דרור ● 6.4.03 ● כב' השופט עמירם רבינוביץ
       _____________________________________________________________________________________________
■	כוונת המחוקק, במינוח "הרעה מוחשית בתנאי העבודה", המופיע בסעיף 11 לחוק פיצויי פיטורים, היא למצב דברים ממשי, ולא להרעת תנאים ערטילאית או פוטנציאלית. לפיכך, וטרינר אשר עזב את מקום עבודתו עוד בטרם החל לחוש בשינוי כלשהו בתנאי העסקתו אינו זכאי לפיצויי פיטורים. 
         ע"ב  (חי) 3883/01, ד"ר ישורון ידין – ד"ר בן ציוני יאיר ואח' ● (19.1.04) ● כב' השופט מיכאל שפיצר

 6. שלילת/הפחתת פיצויי פיטורים

■   יש לשלול פיצויי פיטורים מוחלטת ממנהל בכיר שפעל לקידום אינטרסים אישיים על חשבון הלקוחות ובלי התחשבות בפגיעה החמורה במעבידה, ואף הורשע בעבירות חמורות.
	ע"ב (חי) 1167/01, פנורמה  טורס - רותם עמוס ● 12.3.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
         ____________________________________________________________________________________________

■	במסגרת השיקולים להפחתת פיצויי פיטורים יש לקחת בחשבון את חומרת המעשה שהעובד ביצע מחד (גנבת מספר ארגזי פרי בהיקף המתקרבת לכמות מסחרית), ומאידך את מספר שנות עבודתו (15) ואת תפקידו (פועל פשוט). בנסיבות אלו יש להפחית הפיצויים בחצי, בנוסף לשלילת ההודעה המוקדמת. 
	ע"ב (בש) 1894/00, המלן אל עמרני - מרדכי פיינברג ● 2.7.03 ● כב' השופט אילן סופר
        _____________________________________________________________________________

■	אין לשלול פיצויי פיטורים מאיש ביטחון שדיווח באופן שיקרי שסייר במתקני אבטחה למרות שכלל לא סייר בהם. נקבע כי על אף חומרת מעשי העובד, עצם הפיטורים מהווים עונש מספיק.
	ע"ב (תא) 7255/02, רונן בצלאל - אפי אבטחה בע"מ ● 17.7.03 ● כב' השופטת ע. פוגל
        _____________________________________________________________________________

■	מכתב פיטורים של עובד ששותק לחלוטין באשר לסיבת פיטוריו מלמד כי העובד לא פוטר בשל עברות של מעילה וגניבה, ועל כן אין לשלול ממנו את פיצויי הפיטורים ודמי ההודעה המוקדמת.  
	ע"ב (ים) 30082/97, גיל גורן - סאני תקשורת בע"מ ● 23.7.03 ● כב' השופט ארי תיבון
         _____________________________________________________________________________________________

■	מנכ"ל חברה אשר השתמש במשאבי ועובדי החברה לצרכיו הפרטיים/העסקיים, הגם שהתנהגותו זו אינה עולה בקנה אחד עם מינהל תקין, לא מדובר בהפרת משמעת חמורה שיש בה כדי לשלול מהמנכ"ל פיצויי פיטורין, היות ונעשתה בתום לב ובגלוי. 
	  עב (תא) 32989/96, שלמה הררי -unit view ltd  ואח' ● (24.11.03) ● כב' השופט מאיר נחתומי

	7. פיצויי הלנת פיצויי פיטורים

■	משרד החינוך חויב לשלם פיצויי הלנת פיצויי פיטורים מופחתים בסך 8,000 ש"ח משום שעיכב את תשלום הפיצויים לעובדת במשך שנה, זאת לאחר שהוכיח כי העיכוב נבע מליקוי משרדי ולא מכוונת זדון.
	ע"ב (תא) 6618/00, שירלי שקד - משרד החינוך ● 31.1.03 ● כב' השופטת שרה מאירי

          ____________________________________________________________________________________________

■	פיצויים מוגדלים – מעבר לחוק - נושאים אף הם פיצויי הלנה. ואולם, המעביד רשאי להתנות את תשלום הפיצויים המוגדלים בחתימת העובד על כתב ויתור וסילוק. במקרה שכזה, ניתן לראות בסירוב העובד לחתום על כתב הויתור משום מחלוקת כנה המחייבת הפחתת פיצויי ההלנה.
	   ע"ב (חי) 301923/97, צבי שפר – אמפא בע"מ ● 30.9.03 ● כב' השופטת מהא סמיר עמאר
          _________________________________________________________________________________________________

■	משגיח כשרות, אשר פוטר מעבודתו בשל החלטת המועצה הדתית לשלול את כשרותו לשמש משגיח כשרות, אינו זכאי לפיצויי פיטורין, משהביא על עצו את שלילת כשרותו. עוד נקבע כי המועצה הדתית אשר שללה לעובד את כשרותו, אינה מעבידתו של משגיח הכשרות אלא חברת שופרסל בה עבד בפועל.
        עב' (תא) 913731/99 ברזילאי אריק- המועצה הדתית ראש העין מחלקת כשרות ברבנות ואח' ● (3.3.04) ● כב' 
        השופטת ו' וירט- ליבנה
	
	8. פיטורים שלא כדין

■	תשלום שנפסק לעובד בגין התקופה שבין פיטורים לא חוקיים לבין פסה"ד המצהיר על בטלותם אינו ''שכר עבודה'' המזכה בפיצויי הלנה, אלא הוא רק פיצוי בגובה השכר. 
	ע"ב (חי) 7145/00, ברהום חביב - מועצה מקומית פסוטה ● 15.6.03 ● כב' השופטת נאוה וימן
         ____________________________________________________________________________

■	מעמדם של מנהלי פרוייקט שיקום שכונות, לכאורה, הוא של עובדי מדינה קבועים, ועל כן פיטוריהם מבוטלים, ועל המדינה לנקוט כלפיהם הליך פיטורים בהתאם להוראות התקשי"ר. 
	ע"ב (תא) 2915/02, סגל מעוזיה - מדינת ישראל ● 29.6.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
        _____________________________________________________________________________

■	הוטל על מעבידה, ששינתה לרעה את תנאי עבודתה של אם שחזרה מחופשת לידה וכתוצאה מכך לא הותירה לה ברירה אלא להתפטר, לפצות את העובדת ב- 10,000ש"ח בגין אפליה מחמת הורות ופיטורים שלא כדין, היות והמעבידה לא הוכיחה ולא טענה לטעמים אובייקטיביים ולנסיבות שהשתנו בעבודה. 
	ע"ב (י-ם) 2659/01, דרור ליאת – דידי מרכז התקנות בע"מ ● (26.10.03( ● כב' השופטת אורנית אגסי
          ____________________________________________________________________________________________

■   	פיטורי עיתונאי, אשר פוטר במסגרת פיטורי צמצום, הינם פיטורים שלא כדין, היות ולא נעשו בהתאם למנגנון יישוב חילוקי הדעות, הקבוע בהסכם הקיבוצי, אשר כולל בירור משותף, ועדה פריטטית ובוררות, ומשכך בטלים.  
עס"ק 1005/00, עתי"ם – האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל ואח'● (8.1.04) ● כב' סגנית הנשיא אלישבע ברק-
אוססוקין

■   	צו למניעת פיטוריו של עיתונאי, כולל גם מניעת הוצאת מכתב פיטורין חדש. לכן, באקט פיטורין שני, בנסיבות בהן ניתן צו מניעת פיטורין ותוך כדי הדיון באקט הפיטורין הראשון, יש משום בזיון בית המשפט.
	עפ"א 1002/00, עתי"ם – האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל ואח'● (7.1.04) ● כב' השופטים: א' ברק-אוסוסקין, ע'  רבינוביץ, א' סלע
        _____________________________________________________________________________

■	נקבע כי ההסכם הקיבוצי שבין מרכז השילטון המקומי להסתדרות בנושא פיטורים רוחביים בשנים  2003-04 מתייחס אך ורק לתוכניות הבראה שהיו קיימות ביום חתימת ההסכם(4.8.03) ולא לתוכניות הבראה אשר יגובשו בעתיד, על כן, הפיטורים במועצה היו שלא כדין.
        סק (חי)13,14/04, ההסתדרות במרחב חיפה,הסתדרות הפקידים ואח'- מועצה מקומית בסמת טבעון● (3.3.04) ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו

      9.   הזכות להיות מיוצג ע"י עו"ד 

■	ביה"ד פסק פיצוי כספי בגובה 18 משכורות לעובד שלא זכה לממש את הזכות להיות מיוצג ע"י עו"ד בוועדה פריטטית, בטרם נפלה ההחלטה על פיטוריו.   
	ע"ב (תא) 3237/96, אמיר חרמוני - התעשייה האווירית לישראל בע"מ ואח' ● 30.10.03 ● כב' השופט מאיר נחתומי

	10. הסכם פרישה

■	מעביד שיישם הסכם פרישה של עובד בצורה רשלנית ומטעה ישלם פיצוי בסך 10,000 ש"ח בגין עגמת הנפש שנגרמה לעובד, גם אם הוכח כי בסופו של דבר שילם את מלוא זכויות הפרישה של העובד. 
	ע"ב (בש) 1209/98, מרלי דוד - עיריית קריית גת ● 19.5.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן

■	נדחתה תביעת מנכ"ל בנק מסד לשעבר ל"מענק פרישה" היות והסכם פרישתו לא כולל מענק זה, וממילא ע"פ נוסח ההסכם הצדדים לא התכוונו לכך.
	ע"ב (תא) 300397/98, בלומברג אשר - בנק הפועלים בע"מ  ● 19.5.03 ● כב' השופטת אהובה עציון
         _____________________________________________________________________________________________
■	מעביד זכאי לבטל חוזה פרישה של עובד שהציג בפניה מצג שווא בעת שניהל עמה מו"מ על תנאיו. באיזון בין זכויות הצדדים יילקחו בחשבון נכונות המעביד להעניק זכויות עודפות מול חוסר תו"ל מצד העובד.  
	ע"ב (תא) 301410/97, ברנהולץ משה - תדיראן תקשורת בע"מ ● 12.5.03 ● כב' השופטת אהובה עציון
	
■	כשתנאי העסקת עובד הוסדרו בהסכם אישי, עובדה זו לבדה מחייבת המסקנה לפיה אין ההסכם הקיבוצי או ההסדר הקיבוצי חלים עליו. הביטוי "תנאים סוציאליים מקובלים" בהסכם אישי אינו כולל זכויות הנובעות מסיום העבודה, כמו פיצויי פרישה מוגדלים בהסדר קיבוצי, אלא זכויות ממהלך העבודה בלבד. 
	ע"ב (בש) 1820/99, שיש שלמה - קדם כימיקלים בע"מ ● 16.7.03 ● כב' השופט משה טוי

	11. פנסיה

■	החלטת הועדה הפריטטית הפועלת במסגרת מנגנון ישוב חילוקי דעות מכוח חוקת העבודה לעובדים ברשויות המקומיות היא המקור לזכאות עובד מועצה לפנסיה תקציבית מכוח ההסכם הקיבוצי החל על העסקתו, ובכל מקרה אין מדובר ב"הסדר חורג" לצורך סעיף 29 לחוק יסודות התקציב. 
	ע"ב (בש) 1445/98, שטאל יוסף - המועצה האזורית שפיר ● 24.3.03 ● כב' השופט טוינה משה

    ■ניתן צו על תנאי בעתירה שהוגשה על פסק דינו של ביה"ד הארצי לעבודה בע"ע 629/97 משה אליאב - קרן מקפת, לפיו קרן פנסיה צוברת אינה רשאית בהסכמה קיבוצית להעניק לקבוצת חברים אחת תנאים משופרים מאלה שהיא מעניקה לחבריה האחרים לפי התקנון.
	בג"צ 6460/02, משה אליאב ואח' - ביה"ד הארצי לעבודה ואח' ● 30.3.03 ● כב' השופטים: ד' בייניש, א' לוי, א' גרוניס

■	 הסכם אישי המזכה עובד בפנסיה תקציבית בשל פרישה "מכל סיבה שהיא" יפורש כך שעובד שמורשע בפלילים לא יהיה זכאי לתשלום הפנסיה התקציבית מאז פיטוריו ועד מלאת לו 65. 
	ע"ע 300345/97, חי שאול - בזק ● 13.4.03 ● כב' השופט יגאל פליטמן

■	ביטוח מנהלים וקופת גמל אינם שקולים לפנסיה צוברת. על כן, כספים שהופרשו לעובדי ועדה מקומית לתכנון ובנייה בביטוח מנהלים וקופת גמל יועברו לרשות המדינה והמעביד יפעל בהתאם להוראה המפורשת בחוק הגמלאות המחייבת לבטח את עובדיו בהסדר פנסיה תקציבית. 
	עס"ק 1007/01, ההסתדרות הכללית - משרד הפנים ● 18.3.03 ● כב' השופטת ורדה וירט-לבנה
        _______________________________________________________________________________

■	מבטחים אינה מוסמכת לקיים הסדרים חוץ - תקנוניים, המעניקים למגזר אחד זכויות שונות, מעבר לקבוע בתקנות, שאינם מוקנות לכלל חברי הקופה. הדבר מנוגד לעקרון השוויון.
	ע"ע 600026/97, מבטחים - מרק פיורסט ● 22.10.03 ● כב' השופט שמואל צור
       ______________________________________________________________________________

■	התניית תשלום פנסיה מלאה לעובד בחתימתו על כתב סילוק מהווה לחץ כלכלי פסול. זהו מסוג המקרים החריגים בו יעניק ביה"ד סעד זמני כספי ויחייב מעביד לשלם לעובדו את מלוא הפנסיה לה הוא זכאי, שכן שלילת סעד זמני כספי של מתן גמלה עלולה להוות לחץ בלתי הוגן על העובד להסתלק מתביעתו על מנת להבטיח לעצמו קיום ראוי.
	בש"א (תא) 2249/99, משה סוריג'ן - התעשייה הצבאית לישראל ● 4.5.03 ● כב' השופט יצחק לובוצקי
         _____________________________________________________________________________________________

■	מזכיר איגוד בהסתדרות יקבל פיצוי על עגמת נפש בסך 36,000 ש"ח היות ומחד - ההחלטה להגדיל את אחוזי הפנסיה התקציבית עוכבה במשך שנה, ומאידך - אין מדובר בזכות משפטית אלא בזכות "מוסרית".
	ע"ב (תא) 913935/99, לוי מרדכי - ההסתדרות החדשה ● 19.1.03 ● כב' השופטת שרה מאירי

■	הפטור מאגרה שקיבלה קרן הפנסיה של פועלי הבניין במסגרת תביעתה יישאר על כנו היות ואין מדובר בתביעת סרק אלא בתביעה בעלת אופי ציבורי כנגד גוף ציבורי שנטען לגביו שלא נהג כהלכה בכספים. 
	בש"א (מחוזי-ים) 847/03, ההסתדרות החדשה - קרן  הפנסיה של פועלי הבניין ● 26.5.03 ● כב' השופטת חנה בן-עמי	

	 ■	מעביד זכאי לבטל חוזה פרישה של עובד שהציג בפניה מצג שווא בעת שניהל עמה מו"מ על תנאיו. באיזון בין זכויות הצדדים יילקחו בחשבון נכונות המעביד להעניק זכויות עודפות מול חוסר תו"ל מצד העובד.  
	ע"ב (תא) 301410/97, ברנהולץ משה - תדיראן תקשורת בע"מ ● 12.5.03 ● כב' השופטת אהובה עציון
         _____________________________________________________________________________________________

■	מעביד אינו אחראי לשיטת חישוב פנסיית הזקנה בידי קרן הפנסיה, אלא רק לשיטת החישוב הנוגעת לתקופת הפנסיה התקציבית המוקדמת.  
	ע"ב (חי) 1547/02, בורג דוב - בז"ן בע"מ ● 1.9.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
        _____________________________________________________________________________

 ■	רישום לשכת רישום האוכלוסין אינו מרים את נטל ההוכחה לעניין קביעת גיל עמית בקרן פנסיה. עמית שאין לו תאריך לידה מדויק אלא שנת לידה בלבד, יראו אותו כאילו נולד ב- 1 ביולי אותה שנה.  
	ע"ב (בש) 2650/02, משה דימרי - קרן הביטוח של פועלי הבניין ● 14.9.03 ● כב' השופטת יעל אנגלברג-שהם

          _____________________________________________________________________________

■ 	עילת התביעה המתחדשת מדי חודש בחודשו אינה נוגעת רק לעצם תשלום הפנסיה אלא גם לאופן חישוב הפנסיה בשיעורה הנכון, על פי ההסדר החל על הגמלאי מדי חודש בחודשו. יוצא איפוא, שכל פנסיונר זכאי לתבוע הפרשי פנסיה שהוא טוען שלא שולמו לו על פי הסדר הפנסיה שבע שנים לפני הגשת תביעתו.
	   ע"ב (תא) 7437/01, קרן הגמלאות המרכזית – חנה קרן ● 29.10.03 ● כב' השופטת לאה גליקסמן

      _____________________________________________________________________________
 
■	פנסיונר אשר בחר במסלול פנסיוני מסוים, לא יכול, לאחר שגילה שהמסלול האחר מניב תוצאות טובות יותר בנקודת זמן מסוימת, לבקש לקבל הטבות גם לפי המסלול האחר וליהנות משני העולמות.
	ע"ב (י-ם) 1768/00, עו"ד קורן גרא - קרן קיימת לישראל חטיבת משאבי אנוש  ● (17.11.03) ● כב' השופט אייל אברהמי
        _____________________________________________________________________________

■	הסכם המעבר מפנסיית יסוד לפנסיה תקציבית ברשויות המקומיות, לפיו העובד זכאי להחזרת כספים שהופרשו עבורו לפנסיית יסוד, אינו חל על עובדי עירייה שבוטחו בפנסיה מקיפה ועברו לפנסיה תקציבית.
	ס"ק (בש) 1084/02, הסתדרות הפקידים, עובדי המנהל והשירותים - עיריית דימונה ואח' ● (14.12.03( ● כב' השופט אילן סופר 
         ____________________________________________________________________________________________

■	אושר תשלום גמלה שנתיים רטרואקטיבית בשל נסיבות אישיות ומצב בריאותי קשה של עובד ומכיוון שהממונה על הגמלאות לא נימק החלטתו לאשר לעובד גמלה רטרואקטיבית רק 4 חודשים לאחור. זאת למרות שבמשך כ- 3 שנים סירב העובד לפרוש ולא חתם על טופסי תביעה לגימלה. 
	ע"ב (ים) 2048/99, שלמה שלב - מדינת ישראל ● 24.4.03 ● כב' השופטת דיתה פרוז'ינין
         
■	המדינה אינה רשאית להפחית מזכויות הגמלה של עובדים שצברו זכויות פנסיה ממקורות שונים, כל עוד הם מקבלים גמלה רק ממקור אחד. רק כשיחלו העובדים לקבל גמלה מהמקור הנוסף תוכל המדינה להפחית מזכויות הגמלה שלהם בהתאם לתקשי"ר. 
	ע"ב (חי) 771/01, מיכאל בלסברג - מדינת ישראל, הממונה על הגמלאות ● 21.7.03 ● כב' השופט מיכאל

ג. 	שכר, זכויות סוציאליות וחובות

	1. שכר עבודה

■	משפט העבודה אינו מכיר במעמד של "עובד על תנאי" ללא זכות לקבלת שכר. קב"ט שהועסק ל"תקופת ניסיון" זכאי לשכר עבודה הגם שלא נמצא מתאים בתום התקופה.
	ד"מ (חי) 35/03, נוי יורם - חברת סיירת לבוק בע"מ ● 23.2.03 ● כב' השופטת עדנה קוטן

■	3 חודשי שכר נפסקו לכוריאוגרף כפיצוי על כך שהעירייה הפרה את ההתקשרות עמו, למרות שלא חתמה אתו על חוזה עבודה בכתב, כמתחייב בס' 203 לפק' העיריות.
	ע"ב (חי) 302503/97, אמיר כץ - עירית מעלות-תרשיחא ● 25.11.02 ● כב' השופטת איטה קציר

■	נדחתה תביעה לתשלום שכר עבודה, היות ונקבע שלא הורם נטל ההוכחה כי העבודה בוצעה במסגרת יחסי עובד ומעביד וכי הסכם המיזוג שנערך עם התובע לא העיד על כוונה להתקשר ביחסי עובד ומעביד. 
	ע"ב (נצ) 1761/00, דהאן ראובן - דלתה בע"מ ● 22.5.03 ● כב' השופטת שפר ורד

■	הפחתה חד-צדדית וכפויה של שכר העובד, והוצאתו לחופשה כפויה ללא שכר, מהווים הפרת חוזה עבודה מצד המעביד המזכה את העובד בפיצוי מלוא הפרשי השכר.
	ע"ב (חי) 1033/02, ג'ואן קריספין - בז.וי.סי בע"מ ● 26.5.03 ● כב' הרשמת מ. פריימן
          _____________________________________________________________________________

■	גם אם נפל פגם בשיבוץ - על המורה להיכנס לכיתות וללמד, עד אשר בעייתו תבוא על פתרונה. התייצבות לבית הספר - מבלי להיכנס לכיתות הלימוד ולהורות - אינה מקנה למורה כל זכות לשכר.
	ע"ע 1262/02, אליהו חלה - מדינת ישראל ● 18.8.03 ● כב' השופט עמירם רבינוביץ
          ____________________________________________________________________________________________
■	ביה"ד הכיר בתשר ששולם למלצריות במזומן כ"שכר עבודה" לעניין חוק שכר מינימום, בנסיבות בהן  המלצריות היו מודעות מראש והסכימו להעסקתן באמצעות תשר והכנסתן החודשית עלתה על שכר מינימום.
	ע"ב (תא) 4341/00, שטייף עירית ואח' - ורדית כפיר ואח' ● 21.10.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה תביעת עובדים וותיקים בעיריית ירושלים בעלי "שכר גבוה" לעדכון תקרת שכרם, לאחר שנקבע כי עדכון שכר הבכירים ברשויות מקומיות אינו מעדכן אוטומטית את התקרה של "שכר גבוה".
	ע"ב (ים) 2076/01, שם טוב אמסלם ואח' – עיריית ירושלים ואח' ● (9.12.03) ● כב' השופט אייל אברהמי

	3. שכר מינימום

■	כל מתמחה - בין אם הוא בתחום הרפואה ובין אם הוא בתחום עריכת הדין או במשרד נסיעות - זכאי לשכר ראוי בגין תקופת התמחותו. במקרה זה, מתמחה במשרד נסיעות זכאית לשכר מינימום.
	ע"ב (חי) 4375/98, גנטוס רינה - הורייזן טורס בע"מ ● 29.6.03 ● כב' השופטת איטה קציר

■	עובד אשר שכרו משתלם על בסיס עמלות, זכאי להשלמת שכר עד לגובה שכר המינימום ממעבידו, מדי חודש   בחודשו. עם זאת זכאי המעביד לנכות בכל חודש את סכום ההשלמה מסכום העמלות, ובתנאי שלאחר הניכוי יוותר בידי העובד סכום השווה לשכר המינימום החודשי. 
ע"ע 1194/01, דרור עגיב – "המגן"- חברה לביטוח בע"מ ,ע"ע 1372/01, מיכל שזיפי – "אינטרקלאב בע"מ ● (11.2.04) ● כב' השופטים:  הנשיא ס' אדלר, א' ברק, ע' רבינוביץ
        _______________________________________________________________________________

■     נדחתה בקשת עובד לביטול פסק בוררות, לפיו אינו זכאי לתשלום רטרואקטיבי בגין שעות נוספות גלובאליות וכי אין לכלול במשכורתו הקובעת רכיב זה, היות ולא הוכח שמדובר בתשלום תוספת פיקטיבית ואף לא בתשלום תוספת אמיתית בנסיבות בהן העובד המשיך לקבל שכר במשך כ-3 שנים מבלי לעבוד כלל. 
	ע"ב (חי) 1978/99, ג'ריס חורי – הסתדרות העובדים הכללית ● (30.12.03) ● כב' השופט א. קציר

	4. פיצויי הלנת שכר

■	מועצה מקומית שלא הועברו לה תקציבים ממשלתיים מובטחים במועד תשלם פיצויי הלנת שכר בשיעור מופחת היות והעיכוב בתשלום השכר הינו קושי כספי הנובע מנסיבות שאינן בשליטת המועצה.
	ע"ב (חי) 3039/01, אבראהים אבראהים - מועצה מקומית בית ג' אן ● 25.3.03 ● כב' השופט הראשי רמי כהן

■	זכות התביעה לתשלום פיצויי הלנה בגין אי תשלום לקופת גמל נתונה לקופת הגמל בלבד, ולא לעובד התובע בבית הדין לשלם עבורו לקרן כספים שלא שולמו במועדם.
	ע"ב (חי) 659/99, ציפי ציטרוננבאום - דורה בע"מ ● 24.9.03 ● כב' השופטת נאוה וימן
      _____________________________________________________________________________

■	המדינה אינה רשאית, אף אם מדובר בנוהג רב שנים, להלין את שכרם של המורים המחליפים, אף לא מכוח הוראות תקנון שירות עובדי הוראה. חוק הגנת השכר הוא חוק קוגנטי שאין להתנות עליו אלא במפורש בהסכם קיבוצי או בחוזה אישי. כך או כך, פעולתה של המדינה פסולה בהיותה בלתי סבירה.
	ע"ע 1112/02, תמר הלפמן - מדינת ישראל ● 8.10.03 ● הנשיא, סטיב אדלר
      _____________________________________________________________________________________________

■	יש להפחית פיצויי הלנת שכר כאשר ברור שהסכומים שישולמו יבואו מהקופה הציבורית, והסיבה לכך שהם עוכבו נובעת מקשיים כספיים אמיתיים של מועצה מקומית שעמדה בפני פרץ של תביעות עובדים. עוד יש לקחת בחשבון את העובדה שחלק מהעובדים הגיעו להסכם עם המועצה על הפחתת פצויי ההלנה.  
	ע"ב (חי) 3614/01 מועצה מקומית בית ג'אן - חיר פייסל ● 13.3.03 ● כב' השופט רמי כהן 

■	לצורך קביעת שיעורם של פיצויי הלנת שכר יש מקום לשקול את מצבו הכלכלי של המעביד מחד ואת הפסול שבהתנהגותו (במקרה זה - הפרת חובת הגילוי) מאידך. בנסיבות המקרה, יש להטיל פיצויי הלנה העולים על הפרשי הצמדה וריבית אך פחותים מסכום פיצויי ההלנה המלאים.
	ע"ב (תא) 2319/01, טל ריטרסקי - סייקלוס ישראל בע"מ ● 29.7.03 ● כב' השופטת נטע רות
        _____________________________________________________________________________

■	בפסיקת פיצויי הלנת שכר על בית הדין לאזן בין גורם ההרתעה לבין הטלת מעמסה בלתי פרופורציונית על המעסיק. בנסיבות המקרה, יש לקחת בחשבון את העובדה שהמעסיק הוא גוף ציבורי המצוי בגירעונות כספיים שרק יעמיסו על הקופה הציבורית, ואת העובדה שהתביעה הוגשה 20 חודש לאחר הלנות השכר.
	ע"ב (חי) 1847/01, אבו חשיש סוניה - המועצה המקומית ירכא ● 13.7.03 ● כב' הרשמת מ. פריימן

	5. שעות עבודה ומנוחה

■	חוק שעות עבודה ומנוחה אינו חל על מנהל מחסן שהיה אחראי לציוד וסחורה של החברה בשווי של מיליוני דולרים ושלא היה עליו פיקוח שכן תפקידו דורש מידה גדולה של אמון אישי.
        ע"ב (תא) 100166/97, מרקוביץ שמואל - אי. אי. אם אינטרנשיונאל אלקטרוניקס ● 10.4.03 ● כב' השופטת ורדה סאמט
               _____________________________________________________________________________

■	חוק שעות עבודה ומנוחה לא חל על מתכנת בחברת הי טק, הן מהטעם שהמתכנת מילא תפקיד הדורש מידה מיוחדת של אמון אישי, הן מהטעם שתנאי עבודתו ונסיבותיה לא אפשרו למעבידו כל פיקוח על שעות העבודה והמנוחה שלו והן בהתחשב במשכורתו הגבוה אשר התקבלה כשכר גלובלי אשר הועלה עם הזמן וכלל גם תגמול בגין עבודה בשעות רבות/בלתי מקובלות.  כמו כן המתכנת היה מודע לכך שלא יקבל שכר עבור עבודה בשעות נוספות. על כן, אין המתכנת זכאי לתוספות השכר שנקבעו בחוק עבור עבודה בשעות נוספות.
         עב' (תא) 1206/02 יוסי טמיר- פבליקום ישראל בע"מ ● (8.3.04) ● כב' השופטת ע' פוגל
        _____________________________________________________________________________

■	חוק עזר עירוני המתיר לעירייה לאסור על עסק עבודה ביום המנוחה וההיתר הכללי להעסיק עובדים ביום המנוחה מכוח חוק שעות עבודה ומנוחה אינם סותרים אלא משלימים זה את זה. לכן, אם רצה בעל עסק לעבוד ביום מנוחה כי אז עליו לדאוג לקיומו של היתר מאת שר העבודה. שעות העבודה ביום המנוחה, ככל שהעבודה הותרה ע"י השר, תהא עפ"י חוק העזר.
	בש (מקומיים – פת) 2/01, אלוניאל בע"מ - מדינת ישראל  ● 15.4.03 ● כב' השופטת א. באום-ניקורטה

■     שאלת חוקתיותה של ההוראה בחוק שעות עבודה ומנוחה בדבר איסור פלילי להעביד עובדים יהודיים בשבת נדונה לגופה בבית המשפט העליון במסגרת בקשת רשות ערעור על פס"ד פלילי של ביה"ד הארצי לעבודה בשבתו כבית משפט לערעורים, בפני דן יחיד ולא בהרכב של שלושה, ועל כן אין סמכות לקיים בה דיון נוסף ואין לראות בה תקדים מחייב. ואולם, למרות שהעתירה לקיום דיון נוסף בביהמ"ש העליון נדחית מטעמים דיוניים, האפשרות להעלות את הטענה החוקתית שוב בבית המשפט העליון תישאר פתוחה בפני חברת הנדימן או גורמים אחרים.
	דנ"פ 3211/03, הנדימן בע"מ - מדינת ישראל ● 11.5.03 ● כב' השופט א. מצא

■	יש מקום להכיר בסוגים מסוימים של עובדים שעצם ביצוע עבודת המשמרות והעבודה בשבת הם חלק יסודי ומהותי מתנאי המשרה הרגילים שלהם. ואולם, בשלב זה ההלכה היא שתשלום תוספת שכר בעד שבתות וחגים, או עבודה בכוננויות ומשמרות של אנשי סגל רפואי, אינם מוכרים כחלק מהשכר הרגיל והקבוע של העובד לעניין חובת הפרשה לקופת גמל או קבלת פנסיה.
	ע"ב (תא) 300221/99, מיכל קאהן - נציבות שירות המדינה ● 6.7.03 ● כב' השופט יצחק לובוצקי

	6.	חופשה שנתית

■	מעביד אינו רשאי להוציא עובד לחופשה כתחליף להליכים אחרים, כגון השעיה או כאמצעי לניוד העובד לתפקיד אחר. תקופת החופשה הכפויה לא תקוזז ממכסת ימי החופשה של העובד. 
	ע"ב (תא) 3016/01, אבי גור - עיריית רמלה ● 12.8.03 ● כב' השופטת לאה גליקסמן

	7. גילומים והחזרם

■	עובדת זכאית לפיצוי בגין אי ביצוע הפרשות מעביד לתוכנית ביטוח מנהלים, וכן להחזר הניכוי משכרה אשר לא הועבר ליעדו. בהעדר הסדר מפורש, ההנחה היא כי חלק המעביד בכספי התגמולים שייך לעובדת גם אם אינה זכאית לפ"פ. גובה הפיצוי יעמוד על 5% משכרה למשך התקופה בה לא הפריש המעביד לקרן.
	ע"ב (בש) 1115/00, לוי כוכבה - נוח צח בע"מ ● 2.7.03 ● כב' השופט משה טוינה
                                                                                             
        8. ניכוי  
                                                                                                                                       
■	מעביד רשאי לנכות חוב מפיצויי הפיטורים של עובד שהסכים לכך בהוראה בלתי חוזרת ולהעבירו לקופה ייעודית למתן הלוואות לעובדי המעביד, שכן הדבר תואם את תכלית חוק הגנת השכר.
	ד"מ (ים) 5052,5053/03, יוסי חננאל - הסוכנות היהודית לארץ ישראל ● 13.4.03 ● כב' השופט יעקב נויגבורן

	9. קיזוז

■	יש ליתן תוקף להסכם בלתי מסויג שנעשה בין מעביד לנציגות העובדים, על דעת עובד, בדבר קיזוז סכומים ממשכורתו החודשית אשר הוכח כי שולמו בטעות לעובד.  
	ע"ב (ים) 1776/01, מוחמד סרחאן - בית החולים הדסה  ● 16.3.03 ● כב' השופט אייל אברהמי
          ____________________________________________________________________________________________

■    מסכום תביעה של אדריכל שהוכר כ"עובד" מדינה קוזז סכום של 270,000 ש"ח ששולם לו ביתר כעצמאי, שכן קביעת מעמדו בדיעבד כ"עובד" אינה מקנה לו לעשיית עושר ולא במשפט על חשבון המדינה. 
	ע"ע 1039/02, שלמה עמית - מדינת ישראל ● 19.5.03 ● כב' השופטת נילי ארד

	10. רכב צמוד/ אחזקת רכב

■	עובד שביטל והפר תניה בחוזה העבודה בעניין תשלום תוספת אחזקת רכב, בכך שהפסיק את השימוש ברכב, אין לו זכות קנויה לחדשה באופן חד-צדדי.
	ע"ע 1192/01, ציון דלל - אלקטרה (ישראל) בע"מ ● 8.4.03 ● כב' הנשיא סטיב אדלר
                _____________________________________________________________________________

■	תשלום עבור גילום הוצאות רכב העובד - להבדיל מרכב צמוד של המעביד - אינו מהווה חלק משכר היסוד לצורך פיצויי פיטורים, שכן מדובר בהחזר הוצאות ממשיות ולא בתשלום פיקטיבי או בהטבה של המעביד.
	ע"ב (תא) 911504/99, אביעד שמעון - מדינת ישראל ● 29.6.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
          ____________________________________________________________________________________________

■	לפי הוראות התקשי"ר זכאי עובד מדינה להחזר הוצאות רכב רק אם במשרד הרישום כתוב כי בבעלותו המלאה (או בבעלות בת זוגתו) רכב כשיר. עובד שמכר את רכבו אך המשיך לקבל החזר הוצאות רכב - חייב להחזירם למדינה וזו זכאית לנכותם משכרו. העובדה שהעובד היה באותה תקופה בעלים בפועל של רכב אחר אינה שוקלת, אלא רק השאלה האם העובד הוא הבעלים הרשום של הרכב במשרד הרישום.  
	ד"מ (תא) 9814/00, יחזקאל דברה - מדינת ישראל ● 1.9.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי

	11. קופות גמל

■	המדינה רשאית להתנות את הטבות המס לקופות הגמל בתנאים שיבטיחו ניהול תקין של הקופות, ולכן העתירה כנגד התקנות החדשות של מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל) נדחתה.
	בג"צ 6432/02, איגוד קופות הגמל הענפיות - שר האוצר  ● 28.4.03 ● כב' הנשיא אהרון ברק

	12. הצמדת שכר

■	לבכירים בחברות ממשלתיות אין הסדר של הצמדת שכר לשכרם של חברי כנסת, לא הסדר מפורש ולא הסדר מכוח נוהג. לכל היותר, קיים לבכירים הסדר של הצמדה לחברי הכנסת לעניין שיטת עדכון השכר. 
         ע"ע 115/03, נינו לוי ואח' – התעשייה האווירית לישראל בע"מ ואח' ● (21.12.03) ● כב' השופט שמואל צור
        _____________________________________________________________________________

    ■בוטלה החלטת ועדת המעקב, אשר סטתה מהחלטת הממשלה ש/33, המשווה בין שכר השוטר לשכר החייל שבכך חרגה מסמכותה. נקבע כי יש להצמיד את גימלתו של ניצב בדימוס במשטרה לגימלתו של אלוף בצה"ל.
          ע"ב  (תא) 1565/01, בנימין גלעד ואח' – מדינת ישראל ● (28.10.03) ● כב' השופטת ורדה סאמט

     13. ביצוע עבודה בזמן חופשה

■	גזבר שביצע עבודה בתקופת חופשתו, מה גם שאף עובד אחר לא מילא את מקומו בזמן זה, יהיה זכאי, בנוסף לדמי החופשה, לשכר ראוי בשיעור מחצית שכרו, זאת כיוון שלא יכול היה לצאת לחופשה ממשית ומלאה.  
	ע"ב (תא) 9348/00, אחמד חאג' יחיא - עיריית טייבה ● 17.3.03 ● כב' השופטת א. לקסר
         
     14. ביטוח מנהלים

■	ביה"ד יפרש התחייבות לביטוח מנהלים באופן המגשים את הציפיות הסבירות של הצד הנשלט (העובד המבוטח) לקבל את כספי הפוליסה שלו בנוסף לפיצויי פיטורים ולא במקומם.   
	ע"ע 1255/00, אריזות פלסטיות בע"מ - דן וילי ● 17.7.03 ● כב' השופטת אלישבע ברק

      15. הטבות שונות/תוספות שכר(אש"ל, נסיעות וכדומה)

 ■	עובד אינו זכאי להמשך תשלום קצובת אש"ל שניתנה בניגוד לתקשי"ר וכהטבה לתקופה מוגבלת ותחומה, שחודשה כל פעם לשנה, המאפשרת בחינה מחדש בתום התקופה. עובד אינו זכאי להמשך תשלום קצובת נסיעות ללא ניכוי מס - לאחר שהוכח כי הדבר נעשה מתוך טעות.
	ע"ב (נצ) 2249/99, אדוני חיים - מדינת ישראל ● 27.5.03 ● כב' השופטת שפר ורד
        _____________________________________________________________________________

■	המדינה רשאית לשנות באורח חד-צדדי את אמות המידה לתשלום תוספות שכר שהיא מעניקה לשוטרים, וביה"ד לא יתערב בהחלטתה כל עוד התנאים החדשים עומדים במבחן הסבירות וההגינות.  
	ע"ע 1093/00, אברהם טרר - מדינת ישראל ● 9.6.03 ● כב' השופטת נילי ארד
        _____________________________________________________________________________

■	מעבידה שהתחייבה בחוזה העבודה לרכוש לעובד פוליסת ביטוח מנהלים עפ"י הכללים המקובלים חויבה לשלם לעובד פיצוי בגין אי ביטוחו ולהשיב לו את הסכומים שניכתה משכרו מדי חודש.    
	ע"ב (תא) 5412/00, קאופמן יצחק - צור חכמון בע"מ ● 3.4.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה תביעת 25 מורים לחינוך גופני, אשר השתתפו בתכנית לימודים של "אוניברסיטת HUPE" בהונגריה, להכיר בתואר שקיבלו כתואר שווה ללימודי תואר שני בישראל, לצורך דירוג והטבות שכר, וזאת לאחר שנבחנה פעולות הוועדה להערכת תארים ודיפלומות אקדמיים מחו"ל שבמשרד החינוך.
	ע"ב (חי) 1143/00, ניבה פרי ו- 24 אח' – מדינת ישראל ● (4.12.03) ● כב' השפ' נאוה וימן
        ______________________________________________________________________________

■	סעיף 4.1 להסכם הקיבוצי בשלטון מקומי מיום 3.3.99 שאושר ע"י הממונה על השכר, אשר מטרתו הפסקת תופעת מתן תוספות שכר חריגות ברשויות מקומיות, ביטל את חלות ההסכם המקומי לענין זכאות לתוספת ותיקים לעובד בעיריית חיפה שטרם מלאו לו 36 שנות ותק ערב חתימת ההסכם. 
 עסק 6/03, הסתדרות הפקידים, עובדי המינהל והשירותים - עיריית חיפה ואח' ● (24.2.04) ● כב' השופטים: י' פליטמן, הנשיא ס' אדלר, א' ברק
           ____________________________________________________________________________________________           

 ■	 הטבות מכוח "הסכם תקופת מעבר" אשר ניתנו לעובדים בשל המעבר מהיותם עובדי מדינה במשרד התקשורת לעובדי תאגיד סטטורי, רשות הדואר, לא תינתן לגימלאים אשר פרשו מרצון, קבלו הטבות ובחרו שלא לחלוק שעתם כ"עובדים" של רשות הדואר אלא להיוותר בה במעמד של מועסקים בהתאם לחוזי העסקה מיוחדים.
         ע"ע 600031/97, אלי לוי ואח' – רשות הדואר ואח' ●( 25.2.04)  ● כב' השופט רם כהן

■	"משפטנית משרדית", המקבלת בנוסף למשכורתה תוספת ייחודית למקום עבודתה, אינה זכאית לקבלת "תמריץ משפטנים" במלואו או במחציתו. על כן, נדחתה תביעתה להפרשי שכר בגובה  מחצית התמריץ עד למועד פרישתה, גם אם בפועל קיבלה במשך השנים תוספת שכר זו אשר לא הייתה זכאית לה כלל. 
         עב' (ים3022/01, עו"ד גבריאלה יעקובוביץ- קק"ל● (2.3.04) ● כב' השופטת אורנית אגסי
	_____________________________________________________________________________

■	ביה"ד פסק במסגרת פשרה לעובד מועצה אזורית אשר פרש לגמלאות, בנוסף להטבות הפרישה אשר ניתנו לו לפי החלטת הועדה הפריטטית, 12 חודשי הסתגלות בהתחשב בגילו, ביכולתו למצוא עבודה, בהפסד זכויותיו לרבות איבוד הזכות לפדיון עבור ימי מחלה וכדומה.
         ע"ע 1141/04, מועצה אזורית רמת הנגב – יוסף ויטלי ● (7.3.04) ● כב' השופטים: א' ברק, י' פליטמן, נ' ארד                   
          ____________________________________________________________________________

■      ההחלטה שלא להכיר בתארי אוניברסיטת לטביה דירוגי השכר וההטבות של עובדי מדינה בטלה, בשל היותה לא מדתית ובהיעדר זכות טיעון, שהרי לא הוכח כי הבוגרים עצמם השיגו את תואריהם שלא כדין. עם זאת, רשאית המדינה לשלול זכאות להטבות מבוגרים אשר קיימות לגביהם הוכחות ברורות ומשכנעות ברמה הנדרשת ע"פ כלל הראיה המנהלית שהתואר האקדמי הושג על ידם במרמה או בדרכים לא כשרות אחרות. 
         בג"צ  3379/03, אביבה מוסטקי ואח'– פרקליטות המדינה ● (18.3.04) ● כב' השופט אור

       16. זכויות לבן-בת הזוג/ילדים/שארים

■    אישה שלא חיה בפועל עם בעלה למעלה משנתיים לפני פטירתו, אפילו היא נשואה לו כדת משה וישראל, אינה עונה להגדרת "אלמנה" כמתחייב מתקנות מבטחים ואינה זכאית לפנסיית שאירים.
	ע"ב (תא) 5280/01, זהבה גיורא - מבטחים ● 23.5.03 ● כב' השופטת שרה מאירי
        _____________________________________________________________________________

■	התחייבות חוזית ל"העברה בלתי חוזרת" של גמלה מבעל לגרושתו פוקעת לאחר פטירתה. הגמלה לא תועבר לילדי הנפטרת אלא תשוב לבעלה, שכן במועד ההתחייבות (1967) לא חלה חזקת השיתוף.  
	ה"פ (מחוזי-ים) 1285/02, החברה לתגמולים - וולף פרי ● 2.6.03 ● כב' השופטת מרים
       _____________________________________________________________________________
■	כשמדובר במעביד שאמור לשלם פיצויים לשאירי עובד, ובהם קטינים, אין הוא חייב לפתוח חשבונות נפרדים עבור הקטינים אלא עליו לשלם את כל כספי הפיצויים ישירות לאפוטרופסית של הקטינים.
	ע"ב (בש) 2353/02, סולל בונה - חאבס מחמד אבו רביעה ז"ל  ● 19.6.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
          _____________________________________________________________________________

■	"שאיר" הטוען כי הוא זכאי לפיצויי פיטוריה של אחותו שנפטרה צריך לעמוד בשני תנאים: שאחותו התגוררה עמו - או סמוך לביתו - לפחות שנים עשר חודשים לפני פטירתה, ושכל פרנסתו הייתה על אחותו ערב פטירתה.
 	ע"ע 1308/02, מיכאל קרקובסקי - מדינת ישראל ● 29.7.03 ● סגנית הנשיא, אלישבע ברק
        _____________________________________________________________________________
■	לגרושת גמלאי צה"ל ישנה זכות קניינית לקבל את חלקה בגימלה המשולמת לו מצה"ל ומכאן זכותה לקבל את חלקה בגימלה ישירות מצה"ל, וזאת לאחר מיסוי הגימלה לפי מדרגות המס של הגמלאי, בעת העברת הגימלה.
          ע"מ(תא) 1128/02, צה"ל מחלקת תשלומים - ס' ת' ואח' ) ●11.11.03) ● כב' השופטת יהודית שטופמן

■	ניתן צו לעיקול 33% מתשלומי הפנסיה המשולמים לבעל אשר בינו לבין אישתו מתנהלים הליכים משפטיים, היות והזכות לפנסיה ולפיצויי פיטורין הן זכויות ברות איזון לגבי בני זוג עליהם חלה הלכת השיתוף וזאת מכוח הסמכות בחוק ליתן סעדים להבטחת הזכויות גם טרם פקיעת נישואי בני הזוג. 
	תמ"ש (תא) 39423/02 פ.ר. –פ.א. ● (14.12.03) ● כב' השופטת חנה ריש - רוטשילד
       _____________________________________________________________________________

■	 נדחתה טענת עיזבון, שאין לנכות מסכום הפיצויים המגיע לתלויים את הפנסיה החודשית, היות שתשלומי פנסיה אינם תגמול לפי "חוזה ביטוח" לצורך סעיף 81 לפקודת הנזיקין, הקובע כי אין לנכות מהפיצויים סכומים שהתקבלו לפי חוזה ביטוח. 
                            א (חי) 548/02, עזבון המנוח איגור קפלן ז"ל ואח' – מגדל חברה לביטוח בע"מ ● (22.01.04) ● כב' השופטת ב' 
                       גילאור

     17.  הרעה בתנאי העבודה  

■	עובד הממתין שש שנים מאז ששכרו הופחת לראשונה ועד לפיטוריו כדי להגיש את תביעתו - מוותר על זכויותיו במפורש. העובדה שהעובד חשש לתבוע שמא יפוטר אינה מרפאת הויתור. 
	ע"ב (בש) 617/99, בינימין כהן - עיריית שדרות ● 2.6.03 ● כב' השופט אילן סופר
       _____________________________________________________________________________

■	זמן נסיעה יומי של שעתיים וחצי ביום על מנת להגיע למקום העבודה הינו ארוך מעבר לסביר, ויש לראות בו הרעה מוחשית בתנאי העבודה, אולם אין בסיס משפטי לפיצוי בגין זמן הנסיעה לעבודה.
	ע"ב (חי) 7445/00, דיאנה דטל - טסנת בדיקות תוכנה בע"מ ● 26.1.03 ● כב' השופטת איטה קציר
      ___________________________________________________________________

■	הפחתת שכר שלא הוכח כי היה לה בסיס ממשי - למשל, שהייתה חריגה בשכר העובד לאור תפקידו כמנכ"ל מועצה או שההפחתה נבעה מהסכם הבראה בר תוקף - הנה הפחתה שלא כדין.
	ע"ב (חי) 2955/00, מוחמד הנו - מועצה מקומית ג'וליס ● 2.6.03 ● כב' הרשמת מ' פריימן
        _____________________________________________________________________________
■	העברת עובד ממשמרת ערב למשמרת בוקר מהווה הרעת תנאים, ולא משנה השאלה האם מדובר במשמרת זהה או שונה, אלא העובדה שהמעביד שינה תנאי יסודי על פיו תכנן העובד את חייו.
	ע"ב (תא) 301410/97, תות זולטן - מלון קיסר אילת ● 23.6.03 ● כב' השופט אילן סופר
         _____________________________________________________________________________

■	החלטה על ניוד עובד עירייה בניגוד לפקודת העיריות - בטלה, במיוחד כשהעובד הועבר לדרגה נחותה יותר. סכום הפיצוי שיינתן לעובד תלוי בשאלה אם יוחזר העובד לתפקידו המקורי.
	ע"ב (נצ) 1240/03, יוסי חן - עיריית עפולה ● 30.3.03 ● כב' השופט חיים ארמון
        _____________________________________________________________________________

■	כאשר במסגרת חילופי מעבידים, מעוניין המעביד החדש להעסיק עובד בתנאים אחרים ופחותים מבעבר, והעובד לא חתם על ויתור מפורש על דרישת הפיצוי, כתנאי להמשך העסקתו על ידי המעביד החדש, זכאי העובד לראות עצמו מפוטר, ולהגיש תביעה מתאימה בבית הדין לעבודה. 
         פש"ר (תא) 1048/02, מדרשת רופין - מוסד להשכלה גבוהה ● (6.01.04) ● כב' השופטת אלשיך ורדה
        18.  המשכורת הקובעת לפנסיה

■	הזכאות לתוספת "בריאות הציבור" אינה מוקנית כרכיב שכר וכרכיב פנסיוני לכל רופאי בריאות הציבור בשירות המדינה, אלא רק לאלה שעבדו במקומות ובתפקידים שעיקר עיסוקם היה רפואה ציבורית, כמו תחנות אם וילד, תחנות לבריאות הנפש והתפתחות הילד ורופאי בתי ספר.
	ע"ע 1438/01, ד"ר אנה וקס - מדינת ישראל ● 21.9.03 ● כב' השופט יגאל פליטמן
        _____________________________________________________________________________

■     המשכורת הקובעת לפנסיה של עובד אשר הקפיא זכויותיו, נקבעה לפי תקנה 14 לתקנון נתיב
       משנת 1983, כפי שנקבעה לגבי פנסיונר רגיל. על כן, השינוי בתקנה שחל בשנת 89, הקובע כי ההצמדה תהיה לפי "תעריף שכר", יחול על אותו עובד.
         ע"ע 1260/02, זאב לאור  – נתיב קרן הפנסיה של פועלי ועובדי משק ההסתדרות בע"מ ואח'● (18.1.04) ● 
        כב' השופט שמואל צור 
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד קבע כי רכיב כוננות ששולם לעובדת הינו פיקטיבי. העובדת לא נדרשה להימצא בביתה לאחר שעות העבודה, רכיב הכוננות שולם גם כאשר שהתה בחופשה בחו"ל וכאשר נקראה במספר מקרים בודדים אל עבודתה מעבר לשעות העבודה שולמה בגין שעות אלו  "תוספת קריאת פתע". על כן, זכאית העובדת כי רכיב הכוננות הפיקטיבי ייכלל בשכר הקובע לתשלום גמלתה. 
         עב' (ים) 1355/01, ארליך נעמי- המרכז הרפואי שערי צדק● (2.3.04) ● כב' השופטת אורנית אגסי

19  תוספות שכר פנסיוניות

■	תוספת ה"שיפטינג" ניתנה עקב שינויים מהותיים בסדרי העבודה ובמבנה העבודה והשכר ברשות הנמלים. שינויים אלה אמנם מצדיקים הכרה פנסיונית בתוספת אולם רק לעובדים הפעילים, ולא לעובדים שהיו גמלאים בעת מתן התוספת.
	ע"ע 1404/02, דן כהן - רשות הנמלים והרכבות ● 21.10.03 ● כב' השופט שמואל צור
    _____________________________________________________________________________________________

■	תשלום קבוע של אחזקת טלפון אשר לא השתנה בהתאם להעלאת תעריפי הטלפון ואף שולם לעובד בתקופת ההודעה המוקדמת בה לא עבד בפועל הנו תשלום פיקטיבי ומשכך, הנו חלק מהשכר הרגיל עליו יש להפריש לקרן הפנסיה, וזאת אף אם הסכים העובד אחרת.   
      ע"ב (נצ) 1753/02, מאיר אמסלם - קבוצת כינרת אגודה שיתופית ●(13.11.03) ● כב' השופטת עידית איציקוביץ
      ______________________________________________________________________________
■	נדחתה תביעה מנהל עבודה באיגוד ערים להכיר ב"תוספת הכוננות" שקיבל כרכיב פנסיוני בחישוב הפנסיה, לאור קיומה של תוספת מותנית ששולמה עבור ביצוע כוננות בפועל. עוד נקבע, כי אין בקיומו של הסכם בין הצדדים לפיו רכיב הכוננות הנו רכיב פנסיוני בכדי להכשיר את אי החוקיות של הסדר הפרישה משלא אושר לפי סעיף 29(א) לחוק יסודות התקציב.
	ע"ב (תא) 3751/01, מזרחי שמעון - איגוד ערים איזור דן (ביוב)  ● (17.11.03) ● כב' הש ופטת ורדה סאמט
       ______________________________________________________________________________

■	ביה"ד קבע כי רכיב כוננות ששולם לעובדת הינו פיקטיבי. העובדת לא נדרשה להימצא בביתה לאחר שעות העבודה, רכיב הכוננות שולם גם כאשר שהתה בחופשה בחו"ל וכאשר נקראה במספר מקרים בודדים אל עבודתה מעבר לשעות העבודה שולמה בגין שעות אלו  "תוספת קריאת פתע". על כן, זכאית העובדת כי רכיב הכוננות הפיקטיבי ייכלל בשכר הקובע לתשלום גמלתה. 
         עב' (ים) 1355/01, ארליך נעמי- המרכז הרפואי שערי צדק● (2.3.04) ● כב' השופטת אורנית אגסי

    20.  נוהג

■	הפסקת נוהג רב-שנים חייבת להתבצע ברגישות. כך לדוגמה, היא צריכה לחול כלפי מקרים עתידיים ולא במקרה בו עובד הסתמך על קיומו של הנוהג ואף הוטעה לחשוב שנוהג זה יחול עליו. 
	ע"ב (בש) 609/99, זמיר שרה – משרד החינוך והתרבות ● 9.10.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
      ______________________________________________________________________________

■	נדחתה תביעה לתשלום מענק פרישה בגובה 150% מעבר לפיצויי הפיטורים על יסוד טענת נוהג, היות והוכח כי מתכונת תשלום מענק הפרישה משקפת הסדר סלקטיבי, המבוסס על שיקולים ענייניים ומקצועיים, בהיקף מוגבל תוך הפעלת מערך פיקוח ושליטה של ממש ואשר איננה משקפת מציאות של נוהג.
     ע"ע 348/99, צים חברת הספנות הישראלית - שמשון שרעבי ● (20.11.03) ●כב' השופטים: עמירם רבינוביץ, נילי ארד, שמואל צור

   21.  תשלום מס

■	בהמ"ש העליון קבע כי התיקון משנת 1984, אשר הרחיב את התחולה הפרסונאלית של דיני המס על ישראלים בחו"ל נכנס לתוקף. לאור זאת, הכנסות פרופסורים שהופקו מעבודתם כמרצים בחו"ל חייבות במס בארץ, בשל היותן הכנסות שנבעו מאותו משלח יד בו עסקו בארץ.  
      ע"א 8932-3/03, פקיד שומה תל אביב-יפו 5 - טאומן יאיר ● (17.11.03) ●כב' השופטים: מ' נאור, ד' בייניש והנשיא א' ברק

      22. שעות נוספות
	
■	עובד זכאי לגמול על עבודה בשעות נוספות גם אם אין פיקוח בפועל על שעות עבודתו, ובלבד שלמעביד עומדת האפשרות לפקח על העבודה. כאשר העבודה הנוספת מבוצעת ע"י העובד במסגרת קבועה, העובד אינו חייב להוכיח את פירוט מספר השעות הנוספות שעבד.  
	ע"ב (בש) 1542/01, פחימה אלי - נדיר מחצבים בע"מ ● 27.7.03 ● כב' השופט משה טוינה
        _____________________________________________________________________________

■	כאשר עבודתו של עובד מתבצעת מחוץ לחצרי המעביד ובאתרים שונים יש יסוד לטענה כי חוק שעות עבודה ומנוחה כלל איננו חל על העובד, והוא אינו זכאי לתבוע שעות נוספות.
	ע"ב (תא) 2271/02, איתן אברהמי  - עוז דן הובלות בע"מ ● 16.7.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
                       
                       _____________________________________________________________________________

■	חוק שעות עבודה ומנוחה אינו חל על עובדת, שהועסקה כנותנת שירותי סיעוד לילדה נכה ואשר התגוררה עמה בביתה. ברי כי סוג עבודה מעין זה הוא סוג העבודה אליו התכוון המחוקק בסעיף 30 לחוק, אשר אין בו אפשרות לפקח על שעות העבודה או להתייחס לשעות אותן עבדה הלכה למעשה. לפיכך, יש לקבוע כי ה"AU-PAIR" אינה זכאית לגמול בעד עבודה בשעות נוספות לפי החוק.
        ע"ע 1113/02, יהואנה טודוראנג'אן – מעיין משה ואח' ● (25.1.04) ● כב' סגנית הנשיא אלישבע ברק

ד.	חופש העיסוק וכבוד האדם וחירותו

	1. הגבלת היקף משרה

■	.סעיף 236ב1(ב) לפקודת מס הכנסה האוסר על אדם שאינו רשום בפנקס יועצי המס לפי הפקודה לעשות פעולה של יועץ מס, להתחזות ליועץ מס או להשתמש בכל תואר שעשוי ליצור את הרושם כי הינו יועץ מס - בטל, בהיותו הגבלה אסורה על חופש העיסוק.
	פ (שלום - תא) 4691/01, מדינת ישראל - משה הנדלמן  ● 14.4.03 ● כב' השופט דוד רוזן
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה העתירה למתן צו על תנאי על פסק דינו של ביה"ד הארצי לעבודה בע"ע 1158/02 ד"ר משיח - מדינת ישראל, לפיו הגבלת היקף המשרה נעשתה משיקולים ענייניים סבירים ובצורה שוויונית.
	בג"צ 2256/03, ד"ר אשר משיח - מדינת ישראל ● 18.3.03 ● כב' השופטים: ד' דורנר, א' פרוקצ'יה, א' לוי1
        ______________________________________________________________________________

■	ביה"ד החמיר בדינם של שני עובדים בכירים, שהיו ממונים מטעם המעבידה על קשרי המסחר שלה עם ספק בלעדי ותיק, אשר בזמן עבודתם קשרו קשר עם הספק על מנת לגזול אותו מהמעבידה והגביל אותם למשך 12 חודש מיום פיטוריהם מלשווק או למכור מוצרים של הספק ואסר עליהם להיות בקשר מסחרי עם הספק. 
	ע"ע 189/03, 201/03, מרדכי אביב ואח' - גירית בע"מ ● (18.12.03( ● כב' השופטת נילי ארד

	2. חופש ביטוי 

■	חוזר מנכ"ל רשות השידור שאסר על עובדי הרשות להתראיין לכלי תקשורת מתחרים ללא אישורו המוקדם - אינו חוקי ואינו תקף. החוזר מהווה איסור גורף הפוגע בחופש הביטוי של עובדי הרשות.
	ע"ב (ים) 2187/98, כרמלה מנשה ושיל יחימוביץ - רשות השידור ● 30.7.03 ● כב' השופט ארי תיבון

	3. הגבלת תחרות

■	עובד העושה מעשה בעת עבודתו כדי לגרום לכך שלקוח חשוב של העסק בו הוא עובד יעזוב את מעבידו ויעבור להיות לקוח שלו לאחר הפסקת עבודתו בעסק - מפר את חובת האמון כלפי מעבידו. העובדה שעובד מנהל מו"מ גלוי עם מעבידו בקשר לכך אינה משנה, שכן עצם ניהול מו"מ במהלך תקופת העבודה מציבה את העובד בניגוד עניינים. לא ניתן לפעול בנאמנות הדרושה כעובד כשעיניו נשואות לכישלונו של העסק בו הוא עובד במטרה להיבנות מכישלון זה. 
	ע"ב (תא) 4588/02, גירית בע"מ - מוטי אביב ואח' ● 11.5.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
          _____________________________________________________________________________

■	הוראות תקנון אגד האוסרות על גמלאיה מלעסוק במשך 3 שנים בעיסוק מתחרה ושוללות מהם את חברותם באגד במקרה של תחרות - בטלות, בהיותן מנוגדות לתקנת הציבור. מעביד המטיל על עובד סנקציה המרתיעה את העובד מלהתחרות בו מטיל למעשה הגבלה על חופש העיסוק של העובד. אין משמעות לטענת מעביד בדבר תמורה הולמת לה זכה העובד אם ההגבלה אינה מגנה על אינטרס "לגיטימי" של המעביד.
	ה"פ (מחוזי-תא) 254/02, מורון דב - אגד ● לא צוין תאריך ● כב' השופטת ד"ר דרורה פלפל

■	עובד שניהל מו"מ שלא בתום לב עם מעבידו לגבי תנאי עזיבתו, כאילו אין בכוונתו להתחרות במעבידו, בעוד שבפועל פתח חברה מתחרה - ישיב למעביד את חבילת הפרישה שקיבל בסך 100,000 ש"ח.
	ע"ב (תא) 302266/95, דלתא פילם בע"מ - אבישי טדליס ● 28.8.03 ● כב' השופטת ורדה סמט
        ____________________________________________________________________________________________

■	יש להתיר לנספח הצבאי לשעבר בברזיל, מוניב באדר, לעבוד בחברות ישראליות העוסקות בקשרים עם גופים אזרחיים ברזילאיים. ההיתר מותנה בכך שהמבקש לא יקיים כל מגע או קשר עסקי עם רשויות הביטחון עימם היה בקשר במסגרת תפקידו הצבאי. תוקף ההגבלה הוא שנתיים מיום פרישתו מצה"ל.
	ר"ע (ים) 6028/03, אל"מ מוניב באדר - מדינת ישראל ● 1.9.03 ● סגנית הנשיא, מוסיה ארד
        _____________________________________________________________________________

■	יש להתיר לנספח הצבאי לשעבר בגרמניה ואוסטריה, תא"ל ראובן בנקלר, לעבוד בחברה שהקים לצורך שיווק מערכות ביטחוניות מול גורמים במשרד הביטחון הגרמני, עימם לא היה בקשר במסגרת תפקידו. ההיתר מותנה בכך שהמבקש לא יקיים כל מגע או קשר עסקי עם רשויות הביטחון עימם היה בקשר במסגרת תפקידו הצבאי. תוקף ההגבלה הוא שנתיים מיום פרישתו מצה"ל.
	 ר"ע (ים) 6030/03, תא"ל ראובן בנקלר - מדינת ישראל ● 1.9.03 ● סגנית הנשיא, מוסיה ארד
        _____________________________________________________________________________

■	משלא הוכח ע"י המעסיקה "סוד מסחרי" כלשהו, כמו גם ב"ייחודיות הטיפול" הניתן על ידה בטיפול בבעיות משקל ועודף משקל, הרי שתניה האוסרת על רופא בחברה לעסוק בכל עיסוק נוסף הקשור במישרין ו/או בעקיפין בטיפול בבעיות משקל ועודף משקל הנה "הגבלת תחרות 'ערומה'" שאינה באה להגן על אינטרס לגיטימי ולכן פסולה בהיותה נוגדת את תקנת הציבור. 
	ע"ב (תא) 3940/98, מרכז רפואי מדיקל אור בע"מ - ד"ר דוד קליין ● 26.10.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
        _____________________________________________________________________________

■    פרשנות אומד הדעת מוכיחה כי הצדדים להסכם, שהיו שותפים בחברה, לא התכוונו להטיל מגבלה בנוגע לתחרות על אחד מהם לאחר סיום ההסכם, אלא רק לזמן קיום השותפות ביניהם, וזאת בהיעדר סעיף מפורש. אולם, בשל היות רשימת הלקוחות והספקים סוד מסחרי, ניתן צו מניעה כנגד השותף, שהתפטר מהחברה לאחר כ-12 שנות עבודה, האוסר עליו להתקשר עם לקוחות או ספקי החברה למשך 12 חודשים, מבלי למנוע ממנו להתחרות בחברה בדרכים אחרות.
	הפ (תא) 1450/02, 504/03, לרית מדידות ואח'– פריידן אריה ● (16.12.03) ● כב' השופטת גרסטל הילה

ה.  משפט מנהלי	
     1. מכרזים ומינויים

■	בוטל מכרז לקבלת עובד עירייה, משום שדרישות ההשכלה והניסיון שפורסמו בו לא היו סבירות.
	בש"א 1172/03, גיורא שחר  - עיריית חדרה ● 17.6.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו

 ■	כאשר איש מהמועמדים אינו מתאים למשרה ואינו עומד בדרישות הסף - היה על העירייה לבטל את המכרז לתפקיד. לא ניתן לבחור מועמד לתפקיד בעל חשיבות רבה כל-כך, כמו מנהל הנכסים בעירייה החולש על נכסים בעלי שווי קנייני וכלכלי רבים, על דרך "האלימינציה". 
	 ע"ב (חי) 2944/01, פרידמן ארז - עיריית קריית מוצקין ● 9.7.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר

■	ניתן צו זמני לקיים דיוני וועדות מכרזים ברשות השידור, משלא הוכח כי השר הממונה החליט לעכב את התכנסותן של וועדת המכרזים עקב תנאי הסף הנמוכים מהמקובל בשירות המדינה, ומשעיכוב המכרזים נעשה באופן גורף, ללא אבחנה בין המכרזים השונים ולכאורה, בחוסר סמכות.
	ס"ק  (י-ם) 36/03, אגודת העיתונאים בירושלים ואח' – רשות השידור ואח' ● (7.1.04) ● כב' השופטת דיתה פרוז'נין
       _____________________________________________________________________________

■	טענות פסלות כנגד מכרז למינוי משרה, בדיוק כמו מכרז למתן שירותים, יש להעלות לפני קיום המכרז ולא לאחר שנתברר למבקש כי מועמדותו נדחתה.
 	ס"ק (בש) 1032/03, ההסתדרות הכללית החדשה - עיריית אופקים ● 7.9.03 ● כב' השופטת יהודית גלטנר-הופמן
                       _____________________________________________________________________________

■   בנסיבות בהן דרישות המכרז וכללי שירות המדינה מחייבים את ועדת הבוחנים לכלול במסגרת שיקוליה את   ניסיונו המקצועי של המועמד, התעלמותה של ועדת הבוחנים מקריטריון זה במסגרת שיקוליה לבחירת המועמד למשרה מהווה פגם מהותי בהחלטה. לפיכך, דין החלטת ועדת הבוחנים במינוי לתפקיד סגן מנהל כוח אדם בכיר בבי"ח להתבטל ויש להחזיר את הדיון לועדת הבוחנים לבחינה מחדש. 
                      ע"ב  (חי) 4620/03, פאר דרור – מדינת ישראל נציבות שרות המדינה ואח' ● (28.1.04) ● כב' השופטת 
                   אביטל רימון-קפלן

	2.  חוק יסודות התקציב

■	יו"ר הועד הפועל של מד"א אינו זכאי לגמול עבור תפקידו ללא אישור הממונה על השכר. הטבה כזאת היא בגדר הנהגת "הטבה כספית הקשורה בעבודה" במובן סעיף 29 לחוק יסודות התקציב המחייבת אישור מוקדם של הממונה על השכר - ואישור כזה לא ניתן.
	ה"פ (ים) 768/01, מגן דוד אדום - הממונה על השכר ● 4.8.03 ● כב' השופט צבי זילברטל
          _____________________________________________________________________________

■	גם אם הסכם שכר נחתם לפני כניסתו לתוקף של חוק יסודות התקציב הרי שהתשלום בפועל נעשה אחריו, ולכן ההסכם טעון אישור הממונה על השכר. במקרה זה, לא יעלה על הדעת שמד"א, כגוף תקציבי נתמך המצוי בגירעונות חמורים, יגדיל את גירעונו ללא אישור הממונה על השכר.   
 	עס"ק 400090/97, ההסתדרות הכללית החדשה - מד"א ● 5.9.03 ● כב' השופט עמירם רבינוביץ

	6.  חוזה/תנאי עבודה הנוגדים את תקנת הציבור

■	סעיף בחוזה האישי המאפשר פיטורים מכל סיבה וללא נימוק הנו בטל מכוח תקנת הציבור, כאמור בסעיף 30 לחוק החוזים. הפסקת עבודתו של עובד צריכה להיעשות משיקולים ענייניים, ולא סתם כך ללא סיבה או מכל סיבה. 
	ע"ב (בש) 1214/01, מזל הלוי- מועצה מקומית לקיה ● 9.7.03 ● כב' השופט אילן סופר
       __________________________________________________________________

■	מפעל הפיס הוא גוף דו מהותי, עליו חלים נורמות של המינהל הציבורי. חבילות הפרישה שהוענקו לבכירי מפעל הפיס ניתנו פורמאלית כדין, ואולם הן מנוגדות לתקנת הציבור ואינן סבירות, ועל כן יש לבטלן.
	ע"ב (תא) 300851/98, מפעל הפיס – גדעון גדות ● 26.10.03 ● השופטת הראשית, ורדה וירט לבנה

ו. 	אפליה בעבודה

	1. אפליה בקבלה לעבודה

■	שאלת התאמת מועמד לשירות בימ"מ היא עניין הנתון לשיקול מפקד היחידה או הגורמים המופקדים על כך במערכת הביטחונית. ביהמ"ש לא יתערב בכגון דא, בכפוף לטענת הפלייה מן הסוג שהעותר טען לה.
	בג"צ 8870/02, מוכלס חמדאן - השר לביטחון פנים  ● 14.4.03 ● כב' השופטת דורית בייניש
        _____________________________________________________________________________

■	תנאי של שירות צבאי או לאומי, כאשר אין הדבר מתחייב מאופי התפקיד, מהווה עבירה על חוק שוויון הזדמנויות בעבודה בשל אפליה עקיפה של קבוצות באוכלוסייה, כגון ערבים או חרדים. 
	פ (תא) 1038/99, מדינת ישראל - תפקיד פלוס בע"מ ● 12.6.03 ● כב' השופטת ורדה וירט ליבנה
        _____________________________________________________________________________

■	מועמדת לעבודה בחברת אבטחה שלא נתקבלה רק בשל היותה אישה זכאית לפיצוי בסך 40,000 ש"ח בגין עבירה על סעיף 9 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה. 
	ע"ב (ים) 2164/00, כרמי חן - מודיעין אזרחי בע"מ ● 19.8.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
          _____________________________________________________________________________

■	נדחתה טענת מועמדת לפיה, הרישום "just married" המופיע ברשימת מועמדים מהווה ראיה להתנהגות מפלה בקבלה לעבודה שדי בה כדי להעביר את הנטל על שכמו של מציע המשרה לסתור את הטענה בדבר התנהגות מפלה. עוד נקבע, כי התנהגות מפלה איננה נמדדת תמיד רק על פי מבחן התוצאה הסופית. 
         ע"ב (תא) 914298/99, בינשטוק נורית – חב' המרכזית לייצור משקאות קלים בע"מ ואח' ● (23.12.03) ● כב' השופטת נטע רות
        _____________________________________________________________________________

 ■  	משלא הורם הנטל להראות כי מגבלת הגיל מתחייבת מאופיו או ממהותו של התפקיד, הדרישה אינה סבירה ואינה מידתית, ומשכך המדיניות וההוראות, בנוגע לגיל המקסימאלי בקבלה לעבודה בשירות המשטרה, בשירות בתי הסוהר ולחוקרי מכס ומע"מ, הינן מפלות ועל כן בטלות.    
        בג"ץ 6778/97, האגודה לזכויות האזרח בישראל – השר לביטחון פנים● (12.1.04) ● כב' הנשיא אהרון ברק

	2. פיטורי עובדת בהריון/טיפולי פוריות

■	נדחתה תביעת עובדת בהריון שפוטרה לאחר שלושה חודשי עבודה. העובדת לא הצליחה להוכיח שלא התנהגותה ומעשיה היו הסיבה לפיטוריה. מכל מקום, אין לפרש את המונח "הורות" בסעיף 2 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה כמי שכולל הפליה מחמת הריון, שכן פירוש כזה ייצור בעצמו הפלית גברים.
	ע"ב (תא) 1669/02, ויס מרינה - בנק הפועלים בע"מ ● 11.2.03 ● כב' השופטת שרה מאירי
        _____________________________________________________________________________

■	אין לפטר עובדת בהריון שעבדה בתקופת ההודעה המוקדמת לפיטוריה, אפילו עבדה ללא שכר, היות ובמועד סיום יחסי העבודה בין הצדדים היא הייתה בהריון. אף אם מעביד אינו יודע בשעת מעשה כי העובדת בהריון - פיטוריה אסורים. ידיעת המעביד את דבר ההריון יכולה לשקול רק כשמתבקש היתר פיטורים או נבדק תוקפו. 
	ע"ב (ים) 1888/02, סחר אבו אל הווא - עיריית ירושלים ● 28.5.03 ● כב' השופטת ד. פרוז'ינין
       
■	המפקח על העבודה רשאי לאשר פיטורי עובדת בהריון גם באופן רטרואקטיבי. ואולם, הדרך הרצויה היא לפטר עובדת בהריון רק לאחר קבלת היתר ולא להזדרז לפטרה לפני כן. 
	ע"ב (תא) 4540/01, אלבקס וידאו בע"מ - אופירה תקו-קארו ● 29.5.03 ● כב' השופטת אהובה
         _____________________________________________________________________________________________

■	העובדה שהוצע לעובדת להמשיך את חוזה עבודתה הקצוב עד יציאתה ללידה וחודש לאחר הלידה לחצי שנה נוספת מלמדת שניתוק היחסים לא היה עקב תום החוזה אלא עקב מועד הלידה. לולא ההריון היה חוזה העבודה הקצוב מוארך לעובדת בשנה נוספת, ולכן יש להאריכו בשנה.
	ע"ב (תא) 7271/02, אלה שגב - אוניברסיטת ת"א ● 13.7.03 ● כב' השופטת חגית שגיא
         _____________________________________________________________________________

■	בנסיבות בהן עובדת לא פוטרה באופן מיידי לאחר שובה לעבודה מטיפולי הפוריות, אלא חודשיים לאחר מכן, יש לקבוע כי לא עמדה בנטל הראיה המוקטן החל עליה לפי סעיף 9(א)(2) לחוק שוויון ההזדמנויות לפיו עליה להראות כי לא היה במעשיה סיבה לפיטוריה.  
	ע"ב (ים) 571/97, בניזרי יונה - אורי דנון ושות' ● 31.7.03 ● כב' השופט ארי תיבון
          _____________________________________________________________________________

■	מעביד אינו רשאי לפטר עובדת הנמצאת בטיפולי פוריות ובמשך 150 הימים שלאחר סדרת הטיפול. ואולם, אינטרס המעביד לנהל את עסקו מתיר לו לפטר עובדת בתקופה שלאחר 150 הימים, גם אם אותה עובדת נמצאת בתקופה שבין טיפול לטיפול והיא עומדת לעבור טיפול פוריות נוסף. 
	ע"ב (חי) 399/02, עופרי אילנית - כלל חברה לביטוח בע"מ ● 2.9.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר

       ______________________________________________________________________________

■	החוק מגן על עובדת בהריון מפני פיטורים בתקופת ההריון ובלבד שעבדה 6 חודשי עבודה באותו מקום העבודה, לרבות תקופה בה הועסקה באמצעות חברת כ"א. עובדת שפוטרה בתקופת ההריון זכאית ממעבידה לשכר עבודה עד לתום תקופת ההריון, אך בתנאי שתשיב למוסד לביטוח לאומי את דמי האבטלה שקיבלה בגין אותה תקופה.
	ע"ב (בש) 1686/02, כהן שולי - היפר טכני לתעשייה ● 21.9.03 ● כב' הרשם ישראל זיידרמן
        _____________________________________________________________________________

■	מעבידה המפטרת עובדת בשל היותה הרה תוך ניסיון לעקוף את הוראת חוק עבודת נשים ולהקדים את פיטוריה מספר ימים לפני שתצבור 6 חודשי עבודה - מפרה לא רק את חוק שוויון הזדמנויות, אלא גם את חובתה לקיים חוזה בתום לב. הפיצוי הראוי במקרה כזה הוא מלוא הנזק הממשי שנגרם לעובדת, קרי שכר העובדת עד ליום הלידה בתוספת סכום דמי הלידה שהעובדת לא קיבלה מהביטוח הלאומי.
	ע"ע 1353/02, מרגלית אפלבוים - ניצה הולצמן ● 22.9.03 ● כב' השופט שמואל צור
      _____________________________________________________________________________
■	עו"ד שפיטר את מזכירתו בעודה בהריון, ללא היתר, הורשע בפלילים בבית הדין לעבודה.
       פ' (חי) 147/02, משרד העבודה והרווחה - עו"ד אלקון שמואל ● 23.10.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
        ______________________________________________________________________________

■	 עצם קביעת ביה"ד כי הפיטורים של עובדת בהריון בטלים משמעה שהפיטורים אינם תקפים וקביעה כזו מחייבת החזרת העובדת לעבודתה כמי שלא פוטרה מעולם ולביה"ד אין שיקול דעת למנוע זאת. עוד נקבע, כי בלא היתר, גם אם הפיטורים מוצדקים בעיני המעביד, אין הוא רשאי לפעול כאילו כבר ניתן היתר ובתוקף למפרע. 
         ע"ע 1138/02, דנה שני – חברת סטארט נט בע"מ ואח'● (30.4.02) ● כב' השופט שמואל צור

■	ביה"ד לא יתערב בהחלטת הממונה על חוק עבודת נשים לאשר פיטורי עובדת בהריון, כאשר הפיטורין נעשו ללא קשר להריון, ולא הורם הנטל להוכיח כי החלטת הממונה נגועה בחוסר סבירות קיצונית, כי נשקלו שיקולים זרים או כי נפל פגם מתחום שמירה על כללי הצדק הטבעי שיש בו כדי להביא לביטול החלטתו.
         עב' (תא) 2623/00 גורפינקל שולמית - מדינת ישראל, משרד הביטחון ואח'  ● (16.3.04) ● כב' השופטת מיכל  
         לויט

	3. אפליה בשכר

■	התקבלה תביעת עובד לאחר כשנתיים להפרשי שכר, שלא שולמו לו כתוצאה מאי השוואת שכרו לשכר קודמתו כפי שסוכם עמו, היות ופניותיו החוזרות והנישנות של העובד הן בכתב והן בע"פ מגלות שלא השלים עם המצב.
	ע"ב (חי) 2691/02, ממן אבי - טרקטורים וציוד בע"מ ● 4.5.03 ● כב' הרשמת מ' פריימן
        ______________________________________________________________________________

■	עובדת שעבדה אצל אותו מעביד בעבודה הזהה לשל עובדים אחרים, זכאית להפרשי שכר בנסיבות בהן היה פער שכר 15% מהמשכורת, היות וכאשר מדובר בפער שכר באחוז נמוך יחסית אך גם במשכורת נמוכה, יש לתת משקל יותר למשכורת ופחות לשיעור האחוז ועל כן מדובר בפער שכר לא סביר. 
         עב (ב"ש) 1576/99, סימי נידם - הסתדרות העובדים הכללית ראלי חשמל ואלקטרוניקה בע"מ ● (3.11.03) ●כב' השופט אילן סופר
      _____________________________________________________________________________

■	התקבלה תביעת עובדת להפרשי שכר מכח חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, היות שלא הוכח כי במועד הקבלה לעבודה היתה הצדקה לתגמל עובד אחר במחלקה שביצע אותה עבודה בשכר גבוה יותר מזה של העובדת. ניסיון המעבידה לעמוד מאחורי "דרישת העובדת" לגבי השכר הוא ניסיון שיש בו משום התחמקות ואין לקבלו, שהרי שכר העבודה נקבע בסופו של דבר ע"י המעביד. עוד נקבע, כי מששכרם של העובדים נקבע ע"י מנהל הסניף, אזי אין מקום לערוך השוואה לכלל העובדים בסניפים האחרים אלא יש לבחון בתוך המחלקה בסניף בו העובדת הועסקה.
        ע"ב  (תא) 300880/98, גורן אורית – הום סנטרס בע"מ ● (4.1.04) ● כב' השופט מאיר נחתומי

	4. אפליה בזכויות סוציאליות

■	הוראת אגף השיקום במשרד הביטחון המעניקה מענק ביגוד לנשים נכות בלבד מהווה אפליה אסורה של גברים נכים. אין בעובדה שמנסחי ההוראה התכוונו להחיל על נשים זכויות שונות מאלה המוחלות על גברים כדי להצדיק את יישומה של ההוראה באופן מפלה.
	ב"ל (נצ) 1906/01, אפרגן - המוסד לביטוח לאומי ● 27.4.03 ● כב' השופט חיים ארמון
       _____________________________________________________________________________

■   העסקת עובדים באמצעות חברות כ"א בתנאים מפלים לעומת עובדים קבועים מהווה הפרה בוטה של עקרון השוויון. ביה"ד הורה כי עובד חברת כ"א שהועסק על ידי מעביד במשך 4.5 שנים בתנאים מפלים ולאחר מכן פוטר - יושב לעבודתו בתנאים של עובד קבוע.    
	בש"א (בש) 1521/03, יוסף סרוסי - רשות שדות התעופה  ● 5.5.03 ● כב' השופט טווינה משה

■   עובד, שהועסק במשך למעלה מעשור, שלא היתה מחלוקת לגבי כישוריו ומסירותו, שבתקופה עבודתו  אחרים במחלקה קיבלו קביעות והעיריה לא הציגה נימוק ענייני מדוע אין להעניק לו מעמד קבוע, הוכר כעובד קבוע של העיריה. חשש מיחסי כפיפות עתידיים בין בני משפחה אינו נימוק מספיק לשלילת בטחון תעסוקתי וקידום מעובד. 
	ע"ב (תא) 2595/01, שמעון אלפסי - עיריית ת"א-יפו ● 27.4.03 ● כב' השופטת הראשית ורדה וירט ליבנה
         ______________________________________________________________________________
          
■	החלטת המשטרה שלא לשלם "מענק אינתיפאדה" לשוטר ששירת בתפקיד המזכה במענק, ולא קיבל אותו בגין פרישתו לגמלאות, על אף שבאותה תקופה היה נוכח באירועי אוקטובר ועל אף שעמד בכל התנאים לזכאות למענק, פרט לתנאי הדורש שירות בפועל בעת הענקת המענק, אינה סבירה והינה אפליה אסורה.
	ד"מ (נצ) 1635/03, פרץ מאיר – מדינת ישראל (משטרת ישראל) ● (14.12.03( ● כב' השופטת עידית איצקוביץ

	5. אפליה בתנאי פרישה

■   נקבע כי סוג העבודה הפיסי בסדום והמציאות המיוחדת הקיימת שם, מצדיקים לפי קנה מידה אובייקטיבי, קביעת גיל פרישה שונה לעובדים. עם זאת, בהסדר הפרישה הקיים אין כיסוי למרכיב המידתיות  המחייב בחינה אינדיווידואלית של מצבו של כל עובד ולפיכך הינו פגום ופוגע בעקרון השוויון מעבר לנדרש. על כן, בהסדר הקיים בטל תוך 6 חודשים וביינתיים על הצדדים לקבוע הסדר חדש ומפורט לפרישה מוקדמת של עובדי סדום.  
         ע"ע 1414/01, מפעלי ים המלח – משה ניסים ● (18.3.04) ● כב' השופטים: הנשיא אדלר, ש' צור, י' פליטמן
         _____________________________________________________________________________________________

■	תנאי של שירות צבאי או לאומי, כאשר אין הדבר מתחייב מאופי התפקיד, מהווה עבירה על חוק שוויון הזדמנויות בעבודה בשל אפליה עקיפה של קבוצות באוכלוסייה, כגון ערבים או חרדים. 
	פ (תא) 1038/99, מדינת ישראל - תפקיד פלוס בע"מ ● 12.6.03 ● כב' השופטת ורדה וירט ליבנה

        6.  עקרון השוויון

■	החוסים במעונות ממשלתיים מופלים לרעה בהקצאת מטפלים, לעומת החוסים במוסדות הפרטיים והציבוריים. ברם, בשל אילוצי תקציב דוחקים, הוחלט לקבל את התחייבות המדינה להשוות בהדרגתיות את תקן המטפלים במעונות הממשלתיים לאלה הלא ממשלתיים.
        בג"צ 5631/01, אקים ישראל ואח' – שר העבודה והרווחה ואח' ● (15.12.03) ● כב' השופט מ' חשין

ז.	סמכות ביה"ד וסדרי דין 

	1. הרמת מסך

■	אין למנוע מתובע שמבקש לצרף נתבעים לנסות להוכיח את חבותם אפילו מבסס התובע את טיעוניו בבקשה בין השאר על חבות מכח עקרון "הרמת מסך".
	בר"ע (ארצי) 1072/02, אבינועם טלבי - ד.ק.ו. ישראל תכנון ושיווק ● 1.4.03 ● כב' השופט עמירם רבינוביץ
          _____________________________________________________________________________

■	סעיף 6 לחוק החברות החדש הרחיב את העילות להרמת מסך. כיום ניתן לבצע הרמת מסך גם כאשר צודק ונכון לעשות כן או כאשר השימוש באישיות המשפטית הנפרדת של החברה נועד לסכל כוונת דין, או לקפח אדם. בנסיבות העניין, חברה הלוקחת על עצמה ביודעין יותר התחייבויות ממה שהיא מסוגלת לפרוע, מעשיה מהווים עילה להרמת מסך.
	ע"ב (חי) 273/01, מעודה שושנה - אפנת מרצ'לו בע"מ  ● 7.4.03 ● כב' השופטת עפרה וורבנר

	2. סעדים זמניים

■	יש לעכב הליכים בתביעה אישית של עובד בשל בוררות קיבוצית בה החלו הצדדים עפ"י ההסכם הקיבוצי באותו עניין. תיקון כתב התביעה, כך שהעובד יוותר בגפו בהליך ללא ועד העובדים, לא ישנה את התוצאה.
	בש"א (חי) 625/03, 746/03, מאיר שאשא ואח' - כרמל אולפינים ● 23.3.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר 
        _____________________________________________________________________________

■    ניתן צו עשה זמני להחזרת הסמכויות לסגן החשב במשרד התיירות, היות ונקבע כי נטילת כל הסמכויות  בוצעה לכאורה שלא כדין וכי ייתכן והינה בטלה, שכן לא נעשתה על ידי הגורם המוסמך. עם זאת,נדחתה  בקשת סגן החשב במשרד התיירות לצו עשה זמני שיורה למעביד להקצות לו משרד בתוך מתחם משרדי החשבות.
	בש"א (ים) 2574/02, בן שמעון יאיר - משרד האוצר ● 14.4.03 ● כב' השופט אייל אברהמי

■	ביה"ד הורה בצעד חריג על מינוי כונס נכסים מכוח סעיף 16 לחוק עוולות מסחריות לשם תפיסת נכסים שהופקו תוך ביצוע תחרות אסורה ותפיסת ראיות שקיים חשש סביר להעלמתן. הצו ניתן לאור חשש של ממש לגזל מסחרי של המבקשת.
	בש"א (תא) 1790/03, דיפריס בע"מ - אהרון בן-זאב ● 8.4.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
         _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד הוציא צו כונס נכסים לפי סעיף 16 לחוק עוולות מסחריות כנגד מנכ"ל לשעבר של חברת מחשבים שהוציא ממחשביה את רשימת הלקוחות, הספקים והמחירים לשימושו במסגרת חברה מתחרה שהקים.
	בש"א (תא) 2331/03, קומסיטק בע"מ - אילן מזוז ● 22.5.03 ● כב' השופט שמואל טננבוים
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד דחה בקשה למתן צו מניעה זמני למניעת פיטוריו של עובד בכיר בבנק, לאחר שהוכח לכאורה כי פיטוריו נעשו משיקול ענייני וסביר של אי שביעות רצון מתפקודו שהשתקף בדפי ההערכות שמולאו לגביו.
	בש"א (תא) 4613/03, שניאור מלין - בנק המזרחי המאוחד בע"מ ●( 26.10.03)  ● כב' השופטת ע. פוגל

■	ככל שנתבע נדרש להגיש כתב הגנה ולא הגישו, רשאי ביה"ד לתת פסק דין, שלא בפניו, על יסוד כתב התביעה בלבד, ואולם אין ביה"ד רשאי ליתן תוקף של פסק דין להחלטתו בבקשה למתן סעדים זמניים, משהנתבעת מתנגדת לכך.
	ע"ב (חי) 1393/03, זבין מיה ואח' - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ●( 6.11.03) ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו
       _____________________________________________________________________________ 

■	תמריצים, הניתנים למורים באזורי עדיפות לאומית, הינם בגדר תנאי עבודה, אשר לגבי ביטולם מוטלת על המדינה חובת הגילוי המוקדם, ההיוועצות וניהול מו"מ. לכן, מן הראוי להאריך את צו המניעה, האוסר על המדינה לבטל את התמריצים, ב-6 חודשים נוספים, כדי ליתן לצדדים שהות מספקת לניהול מו"מ. 
         ס"ק 10/03, הסתדרות המורים בישראל –מדינת ישראל ואח' ● (14.12.03) ● כב' הנשיא סטיב אדלר
        _____________________________________________________________________________

■	ניתן צו זמני להשיב עובד מוגבל לעבודה, בנסיבות בהן ישנן ראיות לכאורה המלמדות שהוצאתו לפנסיית נכות איננה מתיישבת עם חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות והיות ולא הוכח לכאורה ביצוע ההתאמות המתחייבות עפ"י החוק הנ"ל ואף לא הובאו דוגמאות קונקרטיות לניסיונות למצוא לעובד עבודה חילופית. 
	בשא  (תא) 5712/03, פנחס שטיינברג – חברת החשמל לישראל בע"מ ● (30.12.03) ● כב' השופטת נטע רות
         _____________________________________________________________________________

■	ניתן צו מניעה זמני האוסר על עובדי חברה, אשר מונה לה כונס נכסים, לתת שירות או לבצע עבודות ללקוחות החברה, שכן העובדים יצרו מצג שווא, בלשון המעטה, לפיו הצהירו על כוונתם לשתף פעולה עם הרוכשת. עוד נקבע, כי כנגד חופש התחרות, הנגזר מחופש העיסוק, עומד האינטרס של החברה הרוכשת וכן אינטרס הציבור של הגנה על הנושים, אשר אף העובדים נהנים ממנו, ויש להעדיפו.           
        פש"ר (תא) 2193/03 עו"ד ערן רייף– ארז רוזנטל ואח' ● (12.1.04) ● כב' השופטת אלשיך ורדה
       ______________________________________________________________________________

■	בקשת עובדי אגד לצו מניעה זמני המורה על הוצאתם לפנסיה מוקדמת, לפי התקנון הישן והסכם הגמלאות התקציביות, והמורה לממונה על שוק ההון להתקין שינויים בתקנון האחיד, נדחתה, משלא הראו העובדים כי אי מתן הצו המבוקש יגרום לנזק שאינו ניתן לתיקון ע"י פיצוי הולם.
        בש"א (תא) 20818/03 מלכה שלמה ואח'- אגד אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ ואח' ● (14.3.04) ●    
        כב' השופטת שרה סירוטה 

	3. פסלות שופט/מותב

■	בקשה לפסילת מותב מלא, שהחליט על ביטול פסק דין, אינה דומה לפסילת מותב קטוע שפעל בחוסר סמכות. מתן פס"ד חדש לאחר זה שבוטל על ידי אותו מותב אינו מצריך שמיעת ראיות חדשות ואינו מעלה חשש לדעה קדומה.   
 	עא"ח 13/03, שמחה בן יוסף - המוסד לביטול לאומי ● 20.8.03 ● הנשיא, סטיב אדלר

	4. ראיות

■	לא התקבלה טענת עובד במשפט חוזר כאילו לחץ עבודה בשל אי השלמת עבודות כמתוכנן הוא שגרם לאירוע מוחי. נקבע כי הטענה הועלתה כבר בביה"ד האזורי והיא אינה שופכת אור חודש על נסיבות המקרה. כמו כן, הראיה נמצאה בתיק האישי של העובד והוא לא הסביר מדוע לא הוגשה במשפט הראשון.
	עב"ל 1352/01, אהרון ברק - המוסד לביטוח לאומי ● 22.5.03 ● כב' השופט שמואל צור
        
■	ביהמ"ש יתן תוקף להסכם בין מבוטח לחברת ביטוח לפיו תוצאות בדיקת הפוליגרף יכריעו את גורל תביעת המבוטח. החלטת המבוטח שלא להיבדק בפוליגרף ללא כל נימוק, אף לא מסיבות רפואיות, פירושו ויתור על תביעתו, כפי שהסכים על כך מראש בהסכם בדיקת הפוליגרף.     
	ע"א (מחוזי-בש) 1061/01, אלמקייס אורן - מגדל בע"מ ● 26.5.03 ● כב' השופטים: י. פלפל, י. טימור ונ. הנדל
       __________________________________________________________________
  
■	יש לפסול קבילותה של בדיקת פוליגרף, למרות שבעל הדין הסכים במפורש כי תשמש ראייה, כאשר יש חשש לדעה קדומה אצל הבודק. בודק פוליגרף חייב להיות נטול נטיות וחייב להיות אדון למסקנותיו, ללא השפעה של גורם אחר. כל מסקנותיו והתנהגויותיו חייבות להיות נטולות מידע מוקדם, כדי שלא תהיה השפעה על מהלך הבדיקה או על הנבדק, וכל אשר עליו לדעת הוא הגרסה העובדתית הטעונה בדיקה.  
 	א' (נצ) 2091/01, מעלוף פריאל - הפניקס בע"מ ● 27.8.03 ● כב' השופט עאטף עיילבוני
	
	5. סעדים

■	ביה"ד מוסמך ליתן סעד כספי זמני לעובד שתובע על פי חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז-1997. היות ועברו כ-23 חודשים מהגשת התלונה, ומפני שהמעבידה לא פיטרה את העובד ולא פגעה בתנאיו ובשכרו אין מקום להורות לה להמשיך ולשלם את שכרו של העובד עד למתן פסק הדין בתביעה העיקרית.
	בש"א (תא) 6686/02, יוסף לוי - תעשייה אווירית לישראל ● 20.4.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי

	6. סמכות עניינית

■   יש להגיש תביעה לאכיפת הסכם פשרה שעניינו יחסי עובד ומעביד, שקיבל תוקף של החלטה בבימ"ש רגיל, לביה"ד לעבודה מאחר והוקנתה לו סמכות ייחודית לדון בתובענות שעילתן ביחסי עובד ומעביד.
	ע"א 6636/01, ארגמן טורס - שמחה הוברמן ● 9.4.03 ● כב' השופטת טובה שטרסברג-כהן
        _____________________________________________________________________________

■	לביה"ד אין סמכות לדון בתביעה שהסעד העיקרי המבוקש הוא סעד הצהרתי מדיני המשפט המנהלי. ביה"ד לא ידון בתביעה בעילה של גרם הפרת חוזה אם זו אינה נוגעת לסכסוך עבודה ונוצרה לאחריו.
	ע"ב (בש) 1967/01, קאלו טובי - עיריית אופקים ● 9.6.03 ● כב' השופט טווינה משה
        _____________________________________________________________________________

■	לביה"ד אין סמכות לדון בתביעת שיפוי של מעביד כלפי צד ג' שלא נתבע ישירות ע"י העובד ואינו מעבידו.  
	בש"א (חי) 3469/01, מוליתן בע"מ - פרח גאדה ● 16.4.03 ● כב' השופטת איטה קציר
	_____________________________________________________________________________

■	ביה"ד הארצי לעבודה מוסמך לדון - כשאלה שבגררה (תקיפה עקיפה) - בבטלות חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל, זאת בתנאי שקיים סכסוך אמיתי בין צדדים להסכם קיבוצי כללי. תקיפה ישירה של החוק יכולה להיעשות רק בפני הבג"צ.
	בש"א (ארצי) 323/03, ההסתדרות החדשה - התאחדות התעשיינים ● 16.7.03 ● כב' הנשיא סטיב אדלר

■	ביה"ד הארצי לעבודה מוסמך לדון בתביעת ההסתדרות נגד התאחדות התעשיינים, אשר נוגעת לחוקיותו ותקפותו של חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל, הגם שהכרעתו בסכסוך נובעת מסמכות שבגררה.
	בג"צ 6871/03, מדינת ישראל – בית הדין הארצי לעבודה ואח' ●(10.12.03( ● כב' המשנה לנשיא ת' אור
       ______________________________________________________________________________
■	לביה"ד לעבודה סמכות עניינית להכריע בשאלת זכויות בפטנטים הנובעת מקיום יחסי עובד ומעביד.
	בש"א (חי) 104/03, מלי-טק בע"מ - יובל זינגר ● 8.7.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
         _____________________________________________________________________________

■	לבית הדין לעבודה מוקנית הסמכות לדון בתביעת נבחר ציבור לתשלום גמלת פרישה ופיצויי הלנתה.
	ע"ב (נצ) 1804/01, אבו ליל סלימאן - המועצה המקומית עין מאהל ● 7.8.03 ● כב' השופטת ורד שפר
        _____________________________________________________________________________
■	לביה"ד לעבודה אין סמכות להבהיר את פסק דינו לאחר נתינתו.   
 	ע"ע 1218/02, א. דורי בע"מ -  Xue Bin ואח' ● 17.8.03 ● לפני הרכב השופטים הנכבד: אדלר, פליטמן וארד
        _____________________________________________________________________________

■	עובד שפוטר בניגוד לחוק חיילים משוחררים חייב להגיש את תביעתו לוועדת התעסוקה לפי סעיף 21 לחוק, ולא ישירות לביה"ד. ביה"ד מוסמך לדון בתביעה מכוח חוק חיילים משוחררים רק כערכאת ערעור.
	ע"ב (חי) 4706/98, הושיר משה - חיים קליאוט בע"מ ● 28.8.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד לעבודה מוסמך לדון בתביעה להלנת גמלה, שכן היא מהווה חלק ממסגרת יחסי עובד ומעביד, זאת בתנאי שהתובע יוכר כעובד. ראש מועצה אינו שונה מסגן ראש מועצה, ולכן משהוכר סגן ראש מועצה כעובד - יש לראות גם בראש המועצה כ"עובד".
	ע"ב (חי) 2957/02, עותמאן נור - מועצה מקומית מג'ד אל כרום ● 21.9.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד הוציא צו לשעה, לפיו משגיח כשרות לא יפוטר וזאת, לאחר שקבע כי ביה"ד לא צריך להיות מומחה בענייני כשרות ודת, כדי לבחון האם הפיטורין של משגיח הכשרות נעשו כדין, הגם שהנימוק לפיטוריו הוא כשירותו מבחינה הילכתית. המדובר ביחסי עבודה ובפיטורין מעבודה שבסמכות בית הדין לעבודה.       
        ע"ע 423/03, מרדכי רפפורט – המועצה הדתית לתל אביב-יפו ואח' ● (23.12.03) ● כב' סגנית הנשיא אלישבע ברק –אוסוסקין
        _____________________________________________________________________________

■	למרות הכלל הקובע כי ביהמ"ש מוסמך לדון בתביעה על פי שטר לפי ערך סך השטרות שהוגשו במסגרת הבקשה, כאשר זהות הצדדים היא של עובד ומעביד, ועילת התובענה מתייחסת לזכויות הנובעות מן היחסים שבין אדם כעובד לבין אדם אחר כמעביד ולזכויות שמקורן במשפט העבודה, ביה"ד לעבודה יהיה מוסמך לדון בתביעה ללא קשר לסעד.
         ת"א (תא) 69156/03, רטקוביץ איגור'- אור אל נקיון וכוח אדם בע"מ) ואח'● (12.2.04) ● כב' השופטת תמר  
       אברהמי

■	נמחקה על הסף תביעתו לפיצויי פיטורין של חייל בשירות קבע, בהעדר סמכות עניינית לביה"ד לעבודה לדון, שכן היחסים בין צה"ל לבין חייל בשירות קבע אינם יחסי עובד- מעביד. כמו כן, לא חל החוק האזרחי על חייל בשירות קבע, אלא  חלה מערכת דיני הצבא הקובעת מענק שחרורין לחייל בקבע רק לאחר 23 חודשי שירות בלבד. 
         בש"א(תא) 1773/03, מ"י, צבא ההגנה לישראל- שלמה דניאל● (8.4.03) ● כב' השופטת מיכל לויט

	7. סמכות מקומית

■	בעלי דין אינם רשאים להתנות על הסמכות המקומית של ביה"ד לעבודה בחוזה העבודה ביניהם.
	בש"א (ים) 1545/03, צפלין אנימציה בע"מ - וליש שביט ● 13.3.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד

	 8. תובענה ייצוגית

■	תקנה 29 לתקנות סדר הדין האזרחי זהה לתקנה 21 לתקנות בית הדין לעבודה. לכן, פסיקתו החדשה של בית המשפט העליון לפיה אין לעשות שימוש בתקנה 29 לצורך הגשת תביעה ייצוגית חלה גם על תקנה 21.
	בש"א (חי) 754/03, עו"ד חורש ששון - חברת החשמל בע"מ ● 22.5.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד אינו מוסמך לדון בתובענה ייצוגית מכוח חוק בריאות ממלכתי, אלא בתביעות פרטניות בלבד.
	ע"ב (חי) 1062/03, עמותת פרקינסון ישראל - שירותי בריאות כללית ● 21.5.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר

	9. פסיקה לפשרה

■	מקום שצדדים הגיעו להסכם פשרה שונה מההסכם הפשרה שאושר כפסק דין אין מקום לבטל את פסק הדין אלא לשנותו בהתאם להסכם הפשרה שנחתם לאמיתו של דבר בין הצדדים. לכן, חיוב לפיצוי הלנה על פיצוי הלנה שבפסק הדין ישונה להפרשי הצמדה וריבית בלבד בהתאם להסכם הפשרה שנחתם בפועל. 
ע"ע 1080/02, נעמה אבתסאם - מועצה מקומית דיר אל-אסד ● 30.6.03 ● כב' השופט יגאל פליטמן
	
	10. תיקון כתב תביעה/הגנה

■	הפסד ממון כתוצאה מהטורח לתקן כתב הגנה בעקבות היענות לבקשת לתיקון כתב תביעה - ניתן לפיצוי כספי. בהתחשב בהיקף כתב התביעה המתוקן ובסכום הנתבע ישולמו הוצאות למשיבים בסך 18,000 ש"ח.  
	ע"ב (חי) 1341/02, סי.אמ.טי. טכנולוגיות - דיוקמן שאול ואח' ● 18.5.03 ● כב' השופט הראשי רמי כהן
	
	11.  ערעור

■    פסק דין של רשם בית הדין האזורי לעבודה בדיון מהיר מקנה רשות ערעור ולא זכות ערעור. משניתנה רשות ערעור, יישמע הערעור בפני מותב של בית הדין האזורי שבו מכהן הרשם.
	בג"צ 6064/02, חאלד אטרש - בית הדין הארצי לעבודה  ● 27.4.03 ● כב' השופטים: ד' בייניש, א' ריבלין, א' פרוקצ'יה
 	
        12. זכות גילוי ועיון במסמכים

■	הצורך להגן על התפקוד התקין של הביקורת הפנימית משליך על היקף זכויות העיון והטיעון של המבוקר, והיקף זה נבחן בהתאם לנסיבות. לכן, כשיש חשש לשמו הטוב של אדם עקב פעולת הביקורת, זכות העיון שלו מחייבת ככלל העברה אליו של כל החומר הרלבנטי, אלא אם קיימים טעמים בעלי חשיבות מיוחדת הנעוצים בצרכי תפקידה של הביקורת המצדיקים להימנע מכך.
	בג"צ 7805/00, רוני אלוני - מבקרת עיריית ירושלים ואח' ● 11.5.03 ● כב' השופטת א' פרוקצ'יה
        _____________________________________________________________________________

■	יש מקום במסגרת הליך גילוי מסמכים לחייב עובד למסור דוחות מס הכנסה ופירוט הכנסותיו כרופא עצמאי, שכן הן רלבנטיות לצורך חישוב הוצאותיו כעצמאי ולצורך הקטנת נזקיו.
	בש"א (תא) 2896/02, קופת חולים כללית - ד"ר שמואל פרידלנד ● 6.2.03 ● כב' השופטת שרה מאירי
         _____________________________________________________________________________________________

■	בנסיבות בהן עצם המחלוקת בתיק נסובה על מצבו הנפשי והקוגנטיבי של התובע - יש להורות על גילוי ועיון ספציפי בתיק המסמכים הרפואיים שלו. חרף צנעת הפרט, הגילוי הנו רלוונטי להליך שבנדון.
	בש"א (חי) 2614/03, רם מבנים בע"מ - רוט יעקב ● 24.9.03 ● כב' השופטת אביטל רימון-קפלן
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד התערב בהחלטת הרשמת בבקשה לגילוי תנאי הפרישה של גברים בקופת חולים כללית בתביעת עובדות שטענו לאפליה וקבע כי אין להגביל את תקופת גילוי המסמכים בהעדר הנמקה והסבר להגבלה כזו.
	ע"ב (תא) 6234/03, אדטו מזל ואח' – שירותי בריאות כללית ● (9.12.03) ● כב' השופט ע. פוגל
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה בקשה לגילוי מסמכים הנוגעים להחלטת ועדת מכרזים למשרת מנהל הטלביזה ברשות השידור. רון בן ישי, המועמד מבקש הגילוי, לא טען כנגד אי תקינות הליכי המכרז אלא על עצם העובדה כי הוועדה לא בחרה אותו על פני אחרים. כיוון שביה"ד אינו אמור להחליף את שיקול דעת הוועדה אלא רק לבחון את ההליכים אצלה וכיוון שחוות דעת לגבי המועמדים הינן אישיות וחשיפתן תיפגע בפרטיות המועמדים, פגיעה אשר אינה נחוצה לבירור הפלוגתאות בתיק נדחתה הבקשה.
         בש"א (ים) 16569/03, רון בן ישי- רשות השידור● (24.2.04) ● כב' הרשמת יפה שטיין

     13. בקשה לסילוק על הסף 

■	נדחתה בקשה לסילוק על הסף של תביעת עובדת כנגד בחירת העירייה בקופת גמל, לאחר שנקבע כי לא חל שיהוי בהגשת התביעה וכי אין להידרש לשאלה האם מדובר בעותרת ציבורית, כשהמהלך עתיד לפגוע בזכויות התובעת עצמה. כך גם נדחתה הבקשה לעיכוב הליכים בשל אי מיצוי הליכים פנימיים, בין היתר, מפני שהסכם הבוררות חל רק בין ההסתדרות לתובעת ולא על העירייה, כלפיה מכוון הסעד האופרטיבי. 
         בש"א (תא) 1737/03, הסתדרות הפקידים - נחמה אהרון ● 30.3.03 ● כב' השופטת מיכל לויט
         ____________________________________________________________________________________
■	תובע אינו יכול לצפות כי ביה"ד יפתח בפניו את שעריו ויברר לגופה תביעה הנשענת על טענה שמשמעותה כי התובע הביא במודע ובמכוון למתן פס"ד שנתן תוקף להסכם למראית עין. על כן, דין תביעתו להידחות לא רק בשל מעשה בית דין ומניעות אלא גם ואולי בראש ובראשונה בשל טעמים שבמדיניות ובתקנת הציבור.
	בש"א (תא) 4024/01, דוד נאוי- חברת החשמל לישראל בע"מ ● ( 02.11.03) ● כב' השופטת נטע רות
        14.  מעשה בית דין והשתק פלוגתא

■	לא ניתן להעלות טענת השתק פלוגתא כנגד צדדים שלא היו צד להליך הקודם. הכרעה הנוגעת לפירוש הסכם קיבוצי תחייב את המעביד גם לגבי עובדים אחרים שעליהם חל ההסכם, מאחר שהמעביד היה צד להליך הקודם.
	ע"ב (תא) 911549/99, מנחם כהן - שקם בע"מ ● 19.8.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
        _____________________________________________________________________________

■	משבימ"ש מוסמך קבע כי חוזה העבודה פיקטיבי ונחתם למראית עין, הרי שקביעה זו היא מעשה בית דין באשר לנפקות ההסכם ולעילות התביעה הנובעות ממנו. התובעים אינם יכולים עוד להסתמך בתביעתם על הסכם זה, והעובדה שאף לא הזכירו את קביעת ביהמ"ש בקשר לאותו הסכם היא חסרת תום לב.
 	ע"ב (תא) 912736/99, אברהם לבנשטט - מטיילי השרון בע"מ ● 24.9.03 ● כב' השופטת ח. בן-יוסף
        _____________________________________________________________________________

■	מנהל חנות חויב לשלם למעבידתו פיצוי בסכום המזומן שהיה חסר בהפקדות הקופה בסך 15,393 ש"ח. אולם מאחר ומרבית תביעת המעבידה נדחתה על הסף, חויבה המעבידה בגין הטרדת העובד בהוצאות בסכום זהה של 15,393 ש"ח.
	ע"ב (בש) 300207/96, קמפושובע - דב סקג'ו  ● (2.11.03) ●כב' השופט אילן סופר
        _____________________________________________________________________________

■    הסכמת התובעת לדחות תביעתה לצו מניעה זמני להחזרתה לעבודה, ללא הכרעה לגופו של עניין בביה"ד, אינה מונעת מהתובעת את האפשרות לתבוע סעד כספי. כמו כן, הליך של הפסקת תובענה אינו מהווה מעשה בית דין
         ע"ע 289/03, דינה מנקין – אוניברסיטת תל אביב ● (2.3.04) ● כב' השופטים: הנשיא ס' אדלר, ע' רבינוביץ, י' 
       פליטמן

        15. שאלון

■	הצגת שאלון תותר רק בנסיבות חריגות ויוצאות דופן, כגון תביעה בעילה עצמאית של אפליה. עם זאת, אין די בעילת אפליה כדי להצדיק באופן גורף הצגת שאלון ולביה"ד שיקול דעת באם ליתן הצו.
	ע"ב (תא) 380/03, רוני טיטו - בנק לאומי ● 16.6.03 ● כב' השופטת נטע רות
        
         16.  סמכויות ותפקידי הרשם

■	רשם ביה"ד לעבודה מוסמך לשמוע עדות מוקדמת (לרבות חקירה נגדית) בהתאם לתקנה 171 לתקנות סדר הדין האזרחי, וזאת מכוח סעיף 33 לחוק בית הדין לעבודה.
	ע"ב (תא) 1229/02, טל עדן בע"מ - אוגוזהאן סונבאר ● 28.8.03 ● כב' השופטת ורדה סמט
       
         76.  עכוב ביצוע

■	משנדחתה בקשה לעיכוב ביצוע פסק דין לטובת עובד, אין מקום לחייב את העובד דווקא בהפקדת ערבות בנקאית עד הישמע ערעור הצד המפסיד ודי בהפקדת ערבות צד ג'.   
 	עא"ח 16/03, מנחם גונדבי - אליאנס בע"מ ● 17.9.03 ● כב' השופטת נילי ארד

ח. 	בוררות

	1. סמכות בורר

■	בורר שהוסמך לפסוק במחלוקת בין צדדים על פי חוק פיצויי פיטורים - סמכותו כוללת בחובה גם את האפשרות לשלול או להפחית את פיצויי הפיטורים של העובד על פי אותו חוק.
	ע"ע 50/03, לביא ענבית - א.ו.ת. בע"מ ● 2.10.03 ● כב' השופט יגאל פליטמן
     _____________________________________________________________________________
		
■	אמנם מוסד הבוררות מושתת על הסכמת הצדדים, אך חריג לכלל זה היא בוררות מכוח החוק, כדוגמת ס' 11 לחוק הספורט, תשמ"ח- 1988. פיצול ההתדיינות יעכב את בירור התביעה במהירות וביעילות ועל כן תוצאה כזו ראויה. נקבע שהחברה הזרה שהחזיקה בכרטיס השחקן של אבי נימני תהיה צד לבוררות.
         הפ 1303/03, מועדון הכדורגל מכבי ת"א ואח' - אבי נימני  ואח' ●( 2.2.04)  ● כב' השופטת רות שטרנברג אליעז

	2. ביטול פסק בוררות

■	משבקשה לביטול פסק בוררות נדחתה ביהמ"ש יאשר הפסק באופן אוטומטי. אולם בנסיבות המקרה, ביהמ"ש ייתן אישור מותנה בלבד, זאת בכפוף לאישור שר האוצר לפי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
	ע"ב (חי) 920109/97, מועצה מקומית בית ג'אן - מרכז השלטון המקומי ● 15.6.03 ● כב' השופטת נאוה וימן
         ____________________________________________________________________________________________

■	ביהמ"ש קבע כי בסמכותו לבטל את פסק הבוררות, משהשתכנע כי הפרשנות אשר נתן לבורר למונח "הפרה רצינית" וביסוס קביעותיו על פיה התנהגויות הרופא אינן מגיעות לדרגה של הפרה רצינית, נוגדות את תקנת הציבור ועלולות לפגוע בבריאותו ובשלומו.
        ה"פ  (תא 247/02 , 306  קופת חולים " מכבי"-ד"ר רם מודן  ● (21.3.04) ● כב' השופט ניסים ישעיה

      3. עיכוב הליכים

■	 לא יעוכבו הליכים לצורך הפניית הסכסוך לרשות השיפוט כאשר קיים חשש כי המעביד (ההסתדרות) שולט ומזוהה עם המוסד הבורר. 
	ס"ק (חי) 1061-2/00, ועד עובדים ארצי - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● 6.4.03 ● כב' השופטת עפרה ורבנר

ט. 	בטיחות בעבודה
	
	1. נזיקין

■ 	הטלת אחריות למילוין של הוראות הבטיחות על גורם אחד מקטינה החשש לסכנות בטיחותיות כתוצאה מחוסר תיאום בין גזרות הבניה השונות. קבלן שלד אינו יכול להיות "קבלן ראשי", שכן פיצולה של עבודת הבניה, תוך הצמדת אחראי שונה לכל גזרה, עלול ליצור מצב שבו אין אדם שניתן להצביע עליו כנושא באחריות, או מצב שבו שניים או יותר מטילים את האחריות זה על כתפי זה. במקרה דנן, בהעדר "קבלן ראשי" יהא "המזמין" אחראי לנזק שנגרם לעובד.
	ע"א (עליון) 3508/01, דורון דואני - מלחי אמנון ● 27.4.03 ● כב' השופט א. ריבלין	
         _____________________________________________________________________________

■	מעביד אינו אחראי לנזק שנגרם לעובדו עקב תקיפה שביצע צד ג' בזמן העבודה, בנסיבות בהן לא התקיימה חובת זהירות נורמטיבית.   
	ת"א (שלום-נצ) 1768/01, אסכנדר ג'באלי - נידאל מגמסה ● 20.5.03 ● כב' השופט עאטף עיילבוני
        _____________________________________________________________________________

■	מעבידה נמצאה אחראית בנזיקין על מלוא הנזקים שנגרמו לעובדת, אשר נפגעה בגבה עקב מתן סיוע בהרמת מטופלת. היות ומדובר בעובדת ניקיון פשוטה שנדרשה לעזור בעבודה סיעודית ולא עברה הכשרה בטיפול במטופלות סיעודיות והדרכה לגבי שיטות ההרמה של מטופלות, נקבע שלא הייתה רשלנות תורמת של העובדת.
      א 3322/97, גל ציפורה - עמי, אגודה לשיפור ולפיתוח לילדים מוגבלים ומפגרים  ● (5.11.03) ● כב' השופט ברוך אזולאי

י. 	ביטוח לאומי

	1. תאונת עבודה

■	אין להכיר באירוע בו נפלה ונחבלה עורכת דין כ"תאונת עבודה" שכן נפילתה נגרמה עקב גורם פנימי של סחרחורת ולא מכשול או גורם חיצוני למעידה.
	בל (חי) 1395/01, אדטו גולדנברג - ביטוח לאומי ● 30.3.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר

■	פציעת עובד במהלך הפגנה שארגן ועד העובדים תוכר כתאונת עבודה. יש להכיר בפעילות מחאה מאורגנת כפעילות הקשורה בעבודה, זאת בפרט כאשר השתתפות העובדים בהפגנה נתקבלה בהסכמה שבשתיקה ע"י המעביד, שלא ניכה דמי חופשה למי שנעדר מהעבודה עקב ההשתתפות בהפגנה.
	ב"ל (בש) 1978/02, בנישתי שלום - מל"ל ● 11.3.03 ● כב' השופט משה טוינה
         ____________________________________________________________________________________________

■    לא הוכרה לנגר תאונה שאירעה לו במהלך עיסוקו במשלח ידו כתאונת עבודה מאחר שבזמן התאונה לא היה רשום במוסד כעובד עצמאי ולא עשה את המוטל כדי להירשם כנדרש בס' 77(א) לחוק הביטוח הלאומי לפיהן לא די בהודעה במכתב או בטופס על פתיחת עסק עצמאי, ולא די בפתיחת תיק במס הכנסה כעצמאי.
	ב"ל (חי) 1939/98, אסלאן עומר - מוסד לביטוח לאומי ● 6.5.03 ● כב' השופטת נאוה וימן
        _____________________________________________________________________________________________

■	נפגע עבודה שדיווח לרשויות המס ולביטוח הלאומי דיווחים נמוכים אודות שיעור הכנסותיו - יקבל דמי פגיעה בהתאם למקדמות ששולמו על ידו, גם אם הכנסותיו בפועל היו גבוהות יותר.
	עב"ל 1171/00, יעקב בן יששכר - המוסד לביטוח לאומי ● 5.5.03 ● כב' הנשיא סטיב אדלר
        _____________________________________________________________________________
■	מצב בטחוני מתוח הוא מצב כללי שאינו קשור במקום העבודה, ולכן לא יוכר כגורם לאירוע תאונתי בעבודה.
	ב"ל (ים) 3113/02, הלל אינס - המוסד לביטוח לאומי ● 9.6.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
        _____________________________________________________________________________

■	פגיעת עובדת משער חשמלי בכניסה לחניית ביתה, בשובה מהעבודה, לא הוכרה כתאונת עבודה.
	ב"ל (חי) 2614/02, שלוסברג מרין - ביטוח לאומי ● 8.6.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
        _____________________________________________________________________________

■	בתאונת עבודה נפגע עובד ממכונה מסוכנת. על כן, הורשעו המעבידים בגין העדר גידור חלק מסוכן של מכונה כנדרש בס' 11 לפקודת הבטיחות בעבודה. 
         עב' (תא) 80119/99 גמדינת ישראל- רזפול בע"מ  ואח'● (1.10.03) ● כב' השופטת ורדה סאמט

	2. דמי אבטלה

■	תביעת דמי אבטלה של אם יולדת נמצאה בלתי מוצדקת משום שהתפטרה בטענה כי מעבידה לא אפשר לה לעבוד שעה פחות ביום. הפחתת שעת עבודה ביום לפי חוק עבודת נשים היא מול מתכונת של משרה מלאה בת 8 שעות והפסקת אוכל, ולא מתכונת העבודה המקוצרת שנקבעה לעובדת באופן זמני.
	עב"ל 1447/02, מרים אסייג - המוסד לביטוח לאומי  ● 16.6.03 ● כב' השופטת נילי ארד
         ____________________________________________________________________________

■	עובד בהכשרה מקצועית אשר מיצה את התקופה המרבית לקבלת דמי אבטלה לפני תחילת תקופת ההכשרה המקצועית לא יהיה זכאי לדמי אבטלה עבור תקופת ההכשרה המקצועית.
	עב"ל (ארצי) 1115/02, המוסד לביטוח לאומי - רות עסיס ● 28.10.03 ● כב' השופטים עמירם רבינוביץ, נילי ארד, שמואל צור
       __________________________________________________________________

■	עובד בחברת יחיד למתן שירותי תיווך שבבעלותו הוכר כ"עובד" לצורך קבלת דמי אבטלה, למרות שנקט מנהג בעלים, ערבב נכסים והעלה את משכורתו כדי להגדיל את דמי האבטלה סמוך להפסקת עבודתו. עם זאת, העלאה זו לא תיכלל לצורך חישוב דמי האבטלה. 
	ב"ל (חי) 4311/00, רייס אהרון - המוסד לביטוח לאומי ● 8.5.03 ● כב' השופטת מרגלית פיקרסקי

	3. הבטחת הכנסה

■	אדם ששימש כסוכן מכירות שטח, ספק אם צריך "ללמוד" כיצד לשבת ולבצע טלפונים ורישום כלשהו ועצם אמירה מצידו בדבר חוסר ניסיון בביצוע טלפונים ורישום היא שיצרה אצל המעסיק ספק בדבר נכונותו לעבוד ויצרה תנאים לאי קבלתו לעבודה ועל כן, הוא אינו זכאי לקבל תשלום גימלת הבטחת הכנסה.
	ע"ב (תא) 1086/03, אמורבן יעקב - שירות התעסוקה  ● (04.11.03 )  ●כב' השופטת מיכל לויט
         ____________________________________________________________________________     

■	אין לרשום סירוב להפנייה לעבודה לאב לילדה נכה בנסיבות בהן הוא היחיד שיכול להסיע את הילדה לטיפולים. 
	ע"ב (חי) 3429/03, חאלד מוחמד סלימא – שרות התעסוקה ● (4.12.03( ● כב' השופט מיכאל שפיצר
          ____________________________________________________________________________________________
■	בעלות ברכב שוללת גמלת הבטחת הכנסה, אפילו לא נעשה בו שימוש ורשיונותיו הופקדו במשרד הרישוי.
	ב"ל (חי) 3184/00, עומר פאיד - מל"ל חיפה ● 1.6.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר

	4. תשלום דמי ביטוח

■	שיעור נכותו של מבוטח בפוליסה, שאינה נוקבת באופן שבו יש לחשב את אחוזי הנכות כאשר קיימות נכויות שונות אצל מבוטח, יחושב באופן משוקלל לפי אחוזי הנכות שנקבעו לו בכל תחום ותחום.
	א (שלום - נתניה) 2546/01, אלבחרי יצחק - המגן חברה לביטוח ע"מ ● 31.3.03 ● כב' השופט קינר יחזקאל
         ____________________________________________________________________________________________
       
■	המוסד לביטוח לאומי אינו רשאי לחייב בדמי ביטוח בעל "מספר ירוק", שכן מס ההכנסה קבע בשומה הסופית השנתית כי ההכנסה מהשכרת המספר הירוק מסווגת כהכנסת שני בני הזוג ולא רק הבעלים הרשום. 
	ב"ל (חי) 3204/00, קלפה ברוך - מל"ל ● 4.6.03 ● כב' השופטת מ. אריסון-חילו
■	נכה ש"בחר בזכויות" לפי חוק הביטוח הלאומי מנוע מלתבוע תגמולים מכוח חוק הנכים. הלכה זו אינה מנוגדת לחוק יסוד כבוד האדם וחירותו, אולם ראוי שהמחוקק יאפשר לנכה לבטל את בחירתו.
	רע"א (עליון) 3323/98, בנימין זקן - קצין התגמולים ● 2.7.03 ● כב' השופט א. ריבלין
        _____________________________________________________________________________

■	ניתן להתנות טיפול בבקשה של נכה להיוון קצבה מכוח סעיף 113 לחוק הביטוח הלאומי בבדיקה רפואית.
	עב"ל 231/99, המוסד לביטוח לאומי - אברהם הרמן ● 3.7.03 ● כב' השופטת אלישבע ברק
          ______________________________________________________________________________________________

■	דמי הביטוח הלאומי אשר נגבו ביתר יוחזרו לזכאים בצירוף הפרשי הצמדה בלבד - אך ללא ריבית. באופן כזה ערכם הריאלי של הכספים המוחזרים נשמר, ואף צד אינו מתעשר על חשבון הצד השני.
	ב"ל (תא) 3350/00, יושע צבי - המוסד לביטוח לאומי ● 17.7.03 ● כב' השופטת ע. פוגל

       5.  קביעת נכות

■	הגדרת נכה בתקנות מבטחים שונה מהגדרתו בחוק הביטוח הלאומי, ולכן אין להקיש בהכרח מדרגת אי כושר שנקבעה ע"י המוסד לביטוח לאומי לעניין דרגת נכות לפי תקנות מבטחים. קביעת המל"ל אינה רלוונטית לעניין גימלת נכות ממבטחים.
	ע"ב (תא) 1670/01, ידיד יוסי - ועד הערעורים לענייני מבטחים ● 1.9.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי 

      6.  פנסיית נכות

■	מקום שזכאות מבוטח לפנסיית נכות מקרן הפנסיה הייתה תלויה ומותנית בזכאותו לגימלת נכות לפי חוק הביטוח הלאומי והמבוטח אכן הוכר כזכאי לגימלת נכות ע"י המל"ל, חלה על המבוטח חובת השבת כל סכום פנסיית הנכות שקיבל מקרן הפנסיה, לרבות סכום שהעביר כתרומה לבית כנסת. 
	ע"ע 1420/01, מיכאל דזנאשוילי - קרן הגמלאות המרכזית של עובדי ההסתדרות בע"מ ● 4.11.03 ● כב' השופטים : עמירם רבינוביץ, יגאל פליטמן ונילי ארד
         ______________________________________________________________________________

■    עמית שלא היה מודע למלוא זכויותיו ע"פ תקנות קרן הפנסיה זכאי לחזור בו מבחירתו לקבל סכום חד פעמי תמורת וויתור על גימלה חודשית ולבקש להכיר בו כנכה הזכאי לתשלום פנסיית נכות בהתאם לתקנות וטופס הוויתור עליו חתם העמית בטל.
	    עב (תא) 1124/02 , קוצטקוב יעקב -   מבטחים ●(9.11.03) ●כב' השופט שמואל טננבוים 
          _____________________________________________________________________________

■	פועל בניין אשר לקה בנכות הכוללת עיוורון, ואינו מסוגל לעבוד במקצועו אלא "מסוגל לעבודות של עיוורים בלבד", זכאי לגימלת נכות מוחלטת, שכן לא ניתן כלל לקבוע את כשירותו לעבודה כלשהי בחלוף 10 שנים מן המועד בו חדל לעבוד  ובהתחשב בעיוורונו  ובעברו התעסוקתי כפועל בניין. כמו כן, גינה ביה"ד את התנהגות קרן הפנסיה כלפי הפועל  וקבע כי היא מבישה. 
         ע"ע 409/03, קרן הביטוח והפנסיה של פועלי בניין – חוסיין מאחמיד ● (2.3.04) ● כב' השופטת נילי ארד

יא. תום לב

	1. עובד שהועסק כ"קבלן"

■	טיעון המבוסס על טענות סותרות - פעם כ"עובדת" ופעם כ"עצמאית" - הוא ביטוי לחוסר תום לב וחוסר ניקיון כפיים המצדיק דחיית בקשה לסעד זמני.
	בש"א (תא) 3212/03, ורדית סרגוסי - מדינת ישראל ● 23.7.03 ● כב' השופטת נטע רות

	2. פגיעה בזכויות מגן

■     חוזה עבודה ותלוש שכר חייבים לבטא מציאות זהה ולא נפרדת. יש לדחות תביעת עובדים לקבל זכויות נוספות מכוח תלוש שכר, שכן לא נפגעו זכויות המגן שלהם, ובכל מקרה אפילו הייתה פגיעה בזכויות מגן - עדיין מדובר בתביעה חסרת תום הלב, שכן העובדים ידעו על משמעות האבחנה בתלוש השכר.  
	ע"ע 300010/98, אנדו מיכאל - הסתדרות החדשה ● 24.6.03 ● כב' השופט רם כהן
	_____________________________________________________________________________

■	חוקי העבודה חלים גם ביחסים חבריים ואפילו משפחתיים שמתקיימים עם עובד. כאשר לא מצייתים לחוקי העבודה המגנים על העובד ובוחרים לקיימם באופן חלקי בלבד - העובד המנוצל זכאי להגנת ביה"ד. 
	ע"ב (ים) 1476/99, עבד סלים מייסר - אסתר ליפשיץ ● 3.7.03 ● כב' השופט אייל אברהמי

     3. חובת גילוי מוגברת
   
■   הסירוב למסור מידע בסכסוך קיבוצי לצד שכנגד אינו מתיישב עם חובת תום הלב. ועד עובדים זקוק למידע מלא על צמצומים מתוכננים כדי לייצג נאמנה את העובדים המאורגנים ולמלא את תפקידו כמייצג. בנסיבות המקרה המצאת תמצית דו"ח המבוקש בלבד יש בה משום מענה מאוזן לזכויות הצדדים.
	ס"ק (תא) 35/03, הוועד הארצי של עובדי ההסתדרות - ההסתדרות הכללית החדשה ● 13.4.03 ● כב' השופטת דינה אפרתי
        ______________________________________________________________________________ 

■	מורה שפוטר בעבר בשל אי-התאמה חייב לגלות מידע מהותי זה כאשר הוא פונה שוב לאותו מעביד בבקשה לקבלו לעבודה, להבדיל ממצב בו פונה העובד למעביד חדש ומציג לפניו רק את רשימת ההמלצות שלו. המורה פעל בחוסר תום לב, שעה שהסתיר ממעבידו את מגבלותיו, ואת העובדה שנכשל בעבודתו הקודמת.
	ע"ב (בש) 2197/00, עמוס סופר - רשת אורט ישראל ● 26.8.03 ● כב' השופט אילן סופר
        _____________________________________________________________________________

■	חובת תום הלב וההגינות מחייבת מעביד לגלות לעובד מה גרם לו לפטרו בטענה שהשתמש בסמים. הסתרת המידע הופכת את הפיטורים לשרירותיים ובלתי סבירים ומזכים את העובד בפיצויים בסך 40,000 ש"ח. 
	ע"ב (בש) 2144/00, פידל קינטנה - מוטורולה (דרום) בע"מ ● 17.8.03 ● כב' השופט אילן סופר  
  
       4.  הטעיית עובד
	
■	מעביד ציבורי שהפר שלא בתום לב חוזה עבודה של עובד, כשהטעה אותו להאמין כי יש סיכוי שיוכל לגשת בעתיד למכרז - ישלם פיצוי לעובד בסך 50,000 ש"ח. 
	ע"ב (חי) 797/99, מטרסו יעקב - רשות דואר ● 8.7.03 ● כב' השופטת איטה קציר
      5. עגמת נפש

■	עובד אינו חפץ שמעבירים אותו ממקום למקום. מעביד המבקש להחליף עובד יסכם עמו את מועד סיום העבודה תוך שמירה הוגנת על כבודו, מעמדו וזכויותיו, ותוך מתן אפשרות של העברה מסודרת של התפקיד וחדר העבודה. בנסיבות המקרה, זכאי מנכ"ל משרד הדתות לפיצוי בסך 20,000 ש"ח בגין עגמת הנפש שנגרמה לו לאחר שפרצו ללשכתו וטיפלו בחפציו לקראת החלפתו בתפקיד.
 	ע"ב (ים) 2147/01, אזרד מאיר - שר הדתות ● 19.8.03 ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
        _____________________________________________________________________________

■	רשות הדואר, אשר הגישה תלונה למשטרה נגד עובד בשירותה בשל גניבה לכאורה של ציוד, לא ערכה בדיקה סבירה לפני הגשת התלונה אלא הסתמכה על דברי עובד אחר. יש לראות בצעד זה כחריף כלפי כל אדם ובמיוחד כלפי אדם העובד בשירותה מזה שנים. על כן זכאי העובד לפיצויים.
         רע"א 1808/03, יואב אגשם –רשות הדואר ואח' ● (25.12.03) ● כב' השופטת ד' דורנר

      6.  כללי

■	חובת תום הלב המוגברת החלה במסגרת יחסים מסחריים שבין חברת ביטוח למבוטח בה, חלה ביתר שאת על מערכת היחסים בין קרן פנסיה חברתית לבין חבריה. כמבטחת היא בעלת הידע באשר לתנאים העלולים לפגוע במבוטח, ולכן מוטלת עליה אחריות רחבה לגלות  למבוטחיה ולהעמידם במועד על היעדר הפרשות של המעביד, ועל הנזקים הצפויים להם מכך. 
	בש"א (תא) 5731/02, קרן הביטוח של פועלי הבניין - אהרון מאיר ● 23.9.03 ● כב' השופטת ורדה סאמט  
       _____________________________________________________________________________

■	עובד המפר את חוזה עבודתו ומספק למעבידו עבודה חלקית בלבד, מקים למעביד לא רק עילה לפיטורים או לתשלום שכר חלקי, אלא גם לפיצויים חוזיים מהעובד בגין תשלום שכר נוסף לעובד אחר שהמעביד נאלץ לשכור כדי שימלא את חלקו החסר של העובד המפר.
	ע"ע 229/99, סרוג'י טורס בע"מ - עמוס ריש ● 1.10.03 ● כב' השופט יגאל פליטמן
        _____________________________________________________________________________

■	משלא הוכח כי הסכום אשר שולם לפנסיונרית שולם לה בטעות, ברור כי אין מקום לחייבה להשיב סכום זה. בנוסף, אף אם התברר במידה מספקת של וודאות כי חלק מהסכום אשר שולם לפנסיונרית לא היה אמור להיות משולם, התביעה הייתה נדחית בשל העקרון הקובע כי עובד אינו אמור להינזק בשל מחדל מעבידו, וכן מכוח חוק עשיית עושר ולא במשפט. 
         עב' (נצ) 1628/02 מבטחים- שושנה בן שלום ● (24.3.04) ● כב' השופט חיים ארמון

יב. שירות המדינה ורשויות מקומיות (כללי)

       1.  מיהו עובד מדינה
■	עובד המועסק על ידי המדינה בחוזה מיוחד לתקופות ארוכות הנו עובד מדינה. עובד כזה אינו יכול להפוך באופן אוטומטי לעובד מדינה קבוע, אלא רק עפ"י ההליכים הקבועים בחוק שירות המדינה (מינויים). 
 	ע"ע 388/99, יעקב חסון - מדינת ישראל ● הנשיא, סטיב אדלר

יג. שירות המדינה (משמעת)

	1. השעיה
	
■    החלטה  על השעיית גזברית שנתקבלה על דעתו של ראש מועצה בלבד - תבוטל. חוק שירות המדינה (משמעת) החל גם על רשויות מקומיות מחייב התייעצות, טרם ההשעיה, עם ועדה שמינתה מועצת הרשות המקומית. לאור התנהלותו של ראש המועצה הוא חויב לשלם, אישית, הוצאות משפט בסך 15,000 ש"ח.  
	ע"ב (חי) 683/03, בש"א (חי) 319/03, נהאדה מנסור - שריף אבו רוקן ● 10.3.03 ● כב' השופט מיכאל

■     איש החינוך, אשר הפיץ עצומה בקרב אנשי חינוך בבקשה לבטל את קיום עצרות זיכרון ולימוד מורשתו של יצחק רבין ז"ל, הושעה שלא כדין, בשל אי סבירות ומידתיות ההשעיה כאמצעי סנקציה ובשל העובדה שהושעה על אתר וללא שימוע. לפיכך, פוצה איש החינוך בסכום של 40,000 ₪.
	תא (ים) 10451/01, ישראל שירן-משרד החינוך ואח' ● (4.1.04) ● כב' השופט דוד מינץ
                                                                      
         ____________________________________________________________________________________________

■	נדחתה טענת עובד עירייה כאילו חרג ראש העירייה מסמכותו, כשקבע כי השעייתו תמשך עד להחלטה על הגשת כתב אישום ואם יוגש- עד תום 15 ימים מגמר ההליכים הפליליים. אולם, היות שהתעורר החשש שראש העירייה ראה עצמו מחויב לנוהל שקבע לעצמו בדבר השעייתו של כל עובד שהוגש נגדו כתב אישום, החלטתו נמצאה לוקה, בהיותה מבוססת על נוהל שאינו מתיישב עם החוק, ותוך התעלמות מטענה או בקשה בעניין שיבוץ העובד בתפקיד אחר. לפיכך, הוחלט להחזיר את עניינו של העובד לראש העירייה לבחינה נוספת ומחודשת.
         ע"ב  (ים) 1003/03, אברהם אביחי – עיריית ירושלים ● (26.1.04) ● כב' השופטת רונית רוזנפלד
        _____________________________________________________________________________

■	עובדת מדינה שהואשמה בגנבה הושעתה מעבודתה למשך 8 שנים. בתקופה זו הורשעה העובדת בבימ"ש השלום, אולם זוכתה בביהמ"ש המחוזי. לאור זאת, ביה"ד למשמעת גזר עליה נזיפה חמורה ופיטורים לאלתר. ביהמ"ש העליון קבע כי בנסיבות אלה ולאור המקרה המיוחד, הפריז ביה"ד למשמעת בחומרת העונש שגזר על העובדת וכי די היה בנזיפה. נקבע כי יש לבטל הפיטורים ולהשיב את העובדת לעבודה.   
 	עש"ם 5271/03, חבצלת סדיקוב - נציבות שירות המדינה ● 10.9.03 ● כב' השופטת דורית בייניש

		2. ניגוד עניינים

■	נדחה ערעור של עובד במשרד החקלאות, שהורשע בהפרת הוראות התקשי"ר בכך שהיה חבר בהנהלת תאגיד אשר עוסק בייבוא, מסחר והפצה של בשר, לאחר שנקבע כי די בכך שהמשרה שמילא היא כזו שמעצם טיבה מאפשרת קיום קשר מקצועי עם גורמים העוסקים בהסדרת שיווק וייבוא של בשר וככזו מעמידה אותו במצב של חשש ממשי לניגוד עניינים. 
         עש"מ 6529/03, רואי קליגר – נציגות שירות המדינה ● (9.12.03) ● כב' השופטית דורית בייניש
        _____________________________________________________________________________

■	הוחלט להרשיע את עופר מקסימוב בביצוע עבירת גניבה בידי עובד, לפי סעיף 391 לחוק העונשין, על אף שאינו עובד, בשל היותו שותף למבצעת העבירה, אתי אלון, אשר הייתה עובדת בבנק למסחר. 
         ת"פ (תא) 40217/02, מדינת ישראל עופר מקסימוב ● (8.2.04) ● כב' השופט  שלי טימן

	3. ביה"ד למשמעת

■	בנסיבות בהן גננת הגישה מסמך מזויף ולא זכתה לקבל, במהלך השנים, משרות המתבססות על הדרגה שקיבלה בהתאם לאישור המזויף וכי הגשת המסמך נבעה מרצון כן להתמקצע ולהמשיך בלימודים, יש כדי להצדיק הקלה מסוימת באמצעי המשמעת שהוטלו עליה ולבטל את הפסילה לשנתיים משירות המדינה.
	עש"ם 978/03, אביבה בנדקובסקי - נציבות שירות המדינה  ● 24.4.03 ● כב' השופטת דורית בייניש
          ____________________________________________________________________________________________

■     עובד בכיר, שהטריד באופן חוזר ונישנה עובדת הכפופה לו, וניסה להניאה מהגשת תלונה נגדו תוך ניצול בוטה של מרותו, ותוך שימוש בעובדים הכפופים לו לשם כך, ננזף נזיפה חמורה, פוטר לאלתר ונפסל משירות המדינה עד לגיל 65, ובכך הוחמרו למעשה אמצעי המשמעת שהוטלו עליו בביה"ד למשמעת.
	עש"ם 7113/02, מדינת ישראל - שחר לוי ● 1.5.03 ● כב' השופטת דורית בייניש
          ____________________________________________________________________________________________

■	אין להקל ראש עם שרברב עובד עירייה, אשר פגע בתדמית העירייה והתנהג התנהגות שאינה הולמת את מקצועו, בכך שהתרחץ בים בזמן קריאת שירות, אולם עונש פיטורין לאלתר כשמדובר בעובד ותיק, אשר זכה להערכה מקצועית וזאת, לאחר עשרות שנות שירות, הינו אמצעי מחמיר מאד. מה גם שהפער בין העונש שהוטל עליו לבין זה שהוטל על שותפו לעבירה אינו מידתי. על כן בוטל גזר הדין של בית הדין למשמעת.
        ער"מ 3181/03, ציון יפת - עירית נתניה ● (17.12.03) ● כב' השופטת דורית בייניש

	4.	חובת הציות למעביד

■    אמנם היה ראוי כי פירוק יחידה אשר הוקמה בהחלטת ממשלה, תיעשה גם כן בהחלטת ממשלה ולא ע"י מנהל המכס. אך לא די בכך כדי להכריז על בטלותה מעיקרה של הוראת מנהל המכס. על כן, חלה על העובד חובת ציות להוראה זו  והוא לא יוכל לטעון כי לא ציית להוראה בשל היותה "בלתי חוקית בעליל" ואף לא בשל היותה "בלתי חוקית באופן ברור וגלוי". 
 עש"ם 318/04, אפריים מנוס, עובד משרד האוצר אגף המכס והמע"מ – נציב שירות המדינה ● (8.3.04) ● כב' השופטת ד' בייניש

יד. שירות המדינה (גמלאות)

       1. זכויות

■	תנאי מוקדם לקבלת קצבה מכוח חוק שירות המדינה (גמלאות) היא הגשת תביעה לממונה על הגמלאות. תביעה שהוגשה באיחור של 6 שנים לא תזכה את בעליה בקצבה למפרע. 
	ע"ע 1400/00, שוואח כאמל - מדינת ישראל ● 29.5.03 ● כב' השופטת נילי ארד
        _____________________________________________________________________________

■	הגורם היחיד המוסמך עפ"י חוק לקבוע הגדלת תקופת שירות של עובד מדינה לצורך חישוב קצבה הוא נציב שירות המדינה. עמדת רופא המדינה אינה מחייבת והיא בגדר המלצה בלבד.
	ע"ב (ים) 1935/99, מזר אמנון - מדינת ישראל ● 19.5.03 ● כב' השופט אייל אברהמי
         ____________________________________________________________________________________________

■	תכלית חוק הגמלאות אינה להטיב עם העובד אלא לשמור על רמת חייו בעת עבודתו. לכן, במקרה של צירוף תקופת שירות קודמת לצורך חישוב הגמלה יש להביא בחשבון את תקופת השרות בפועל ולא את תקופת השרות המוגדלת. הגמלה ניתנה לעובד על בסיס המשכורת הגבוהה בתקופת השירות השנייה, ולכן אין הצדקה להוסיף על יתרון זה את יתרון הגדלת תקופת השרות הראשונה.
	ע"ע 1351/00, מדינת ישראל - מרדכי קירשנבאום ● 16.7.03 ● כב' השופט שמואל צור
        _____________________________________________________________________________

■	הזכות לתחולת חוק הגמלאות על "עובד מועבר" מהמדינה לרשות הדואר, קיימת רק כל עוד קיימים יחסי עבודה בין העובד המועבר לרשות הדואר, שכן משעה שעזב וחזר הוא שב להיות "עובד חדש". לפיכך, לא חלה עליו הוראת חוק הגמלאות המאפשרת להביא בחשבון את תקופת השירות שלפני ההפסקה לצורך חישוב גימלתו. 
	ע"ע 1124-1125/02, אלון שמעון- מדינת ישראל ורשות הדואר ● (28.12.03( ● כב' השופט עמירם רבינוביץ

טו. עובדים זרים

	      1. תשלום אגרה

■	עובד זר שתביעתו הסתיימה בפשרה לאחר מתן עדותו המוקדמת, ובטרם נעשה ניסיון פישור כמקובל בביה"ד, זכאי להחזר מחצית האגרה במידה ושילם, ובמידה ולפי בקשתו נדחה תשלום האגרה יחויב בתשלום מחצית האגרה, וביה"ד לא ייתן תוקף פס"ד להסכם הפשרה אלא וכאשר יוסדר תשלום זה. 
         בש"א (ב"ש) 3193/02, וילסון נשרי - היועץ המשפטי לממשלה ● 25.3.03 ● כב' הרשם ישראל זיידרמן
 
       2.  העסקת עובדים זרים ללא היתר

■	סך של 120,000 ש"ח וערבות כספית הוטלו על חברת כ"א שהורשעה בהעסקת 12 עובדים פלשתינאים ללא היתר, במהלך תקופת האינתיפאדה ותוך פגיעה בביטחון המדינה.  
	        ת"פ (נצ) 1023/02, מדינת ישראל - שחר השלום בע"מ ● 21.7.03 ● כב' השופט חיים ארמון
       _____________________________________________________________________________

■  	חוק העסקת עובדים זרים מטיל על המעסיק חובה ישירה של "העבדה כדין" של העובד הזר, משכך אין בהסתמכות המעסיק על ה"אישור" שנתנה לו חברת כח האדם בכדי להוות תירוץ להעסקת עובד זר שלא כדין ובכדי להוות טעם לקולת שיעור הקנס המינהלי הקבוע בדין.   
	ע"פ 4/03, מדינת ישראל- תמרי ברוך עבודות עפר ופיתוח סביבתי בע"מ ● (11.1.04) ● כב' השופטים: א' ברק-אוסוסקין, ע' רבינוביץ, נ' ארד 

        3.   זכויות
		
■	מכוח האמנה הבינלאומית בדבר עובדים מהגרים זכאי כל עובד זר ליהנות מפירות המשא ומתן הקיבוצי אשר קיבל ביטוי בהסכם קיבוצי, ואין להפלותו ביחס לעובד ישראלי רק בשל היותו עובד זר. 
	ע"ב (בש) 2595/01, ג'ינדר קומר - ג. ויסטה מלונות בע"מ ● 27.7.03 ● כב' השופט טוינה משה

       4.  שונות

■	שלושה עובדי חברת כ"א הורשעו בקשירת קשר, שמטרתו הייתה לכפות בכוח על שלושה עובדים זרים או לפתותם באמצעות תרמית, לעזוב את הארץ ללא הסכמתם.
	פ' (מחוזי-תא) 40012/02, מדינת ישראל - סימסה ליביו ● 30.6.03 ● כב' השופט אורי שהם
        ______________________________________________________________________________

■	יש לתת עדיפות בקביעת מועד דיון בתביעת עובד זר כנגד מעבידו. על ביה"ד לעבודה להיעתר לבקשת עובד זר - שהוצא נגדו צו גירוש - לשמוע את עדותו על אתר בהליך של גביית עדות מוקדמת. 
 	ע"ע 257/03, ראמונצ'יטו אנטרדה - עדה שנון ● 26.8.03 ● הנשיא, סטיב אדלר
          _____________________________________________________________________________

■	עפ"י חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה, תביעות כספיות של תושבי איזור יהודה ושומרון נגד המינהל האזרחי, הנגזרות מטענת קיום יחסי עובד מעביד עובר לחתימת הסכם הביניים, חייבות להיות מוגשות כנגד ובתחומי הרשות הפלסטינית. אולם, במידה ולא יזכו להליך ראוי לפני מוסדות הרשות הפלסטינית, יהיו זכאים לחזור לבתי המשפט בארץ.
         בג"צ 6267/03, פתחי עלי סלימאן עספור ו19 אח' – בית הדין הארצי לעבודה  ואח' ● (9.12.03) ● כב' השופט מ' חשין

טז. ביטוח בריאות ממלכתי

       1. מימון תרופה/ניתוח לחולה

■	עובדת זרה זכאית לכיסוי ביטוחי בגין ניתוח דחוף להסרת גידול ממוחה מכוח צו העובדים הזרים. שלילת הזכאות מחייבת קביעה חד-משמעית של הרופא התעסוקתי בדבר אי יכולתה לשוב לעבודה תוך 90 יום.
	ה"פ (מחוזי-תא) 200408/03, מרי גרייס נקור - מנורה חברה לביטוח בע"מ ● 11.6.03 ● כב' השופט ד"ר ורדי קובי
        _____________________________________________________________________________
■	ביה"ד לא יורה לקופות החולים בצו ביניים לשאת במימון של תרופה הכלולה בצו ביטוח בריאות למטרה אחרת מזו הרשומה בהתוויה, אלא אם קיימות נסיבות מיוחדות המצביעות על דחיפות במתן התרופה או שהיא "מצילת חיים".
	ע"ע 1396/00, שירותי בריאות כללית - ענת יהל ● 20.7.03 ● כב' הנשיא סטיב אדלר
        _____________________________________________________________________________

■	מבוטחת בקופת חולים מאוחדת אינה זכאית להחזר הוצאות ניתוח עיניים שביצעה במכון פרטי על פי בחירתה. עפ"י תקנון הקופה הזכאות קמה רק עם קבלת הפנייה למכון רפואי שנבחר על ידי הקופה.
	ע"ב (חי) 1424/02, שמחה מאיר - קופת חולים מאוחדת ● 16.7.03 ● כב' השופט מיכאל שפיצר
        _____________________________________________________________________________

■	רישום תרופה בפנקס התכשירים הרשומים על פי תקנות הרוקחים אינו מחייב את קופת חולים לספק את אותה תרופה למבוטחי הקופה, אלא אם התרופה מצויה ברשימת התרופות הכלולות בסל הבריאות. 
	ע"ב (תא) 9580/02, שירה כץ ז"ל - קופת חולים כללית ● 23.7.03 ● כב' השופטת ע. פוגל
         _____________________________________________________________________________________________

■	לפי תקנות ביטוח בריאות ממלכתי, ניתן לקבל טיפול רפואי בחו"ל רק כשמדובר בטיפול דחוף להצלת חיים ולכן, אין זכאות להחזר הוצאות בגין טיפולי הפריה בחו"ל. כמו כן, נקבע כי אין לחייב את קופת החולים לתשלום מכח דיני עשיית עושר, הגם שהוצאות הטיפול הרפואי בארץ היו עשויות להיות יקרות יותר.
	ע"ב (ים) 2306/02, שמשון יעל – קופת חולים מאוחדת ● (17.12.03) ● כב' השופט אייל אברהמי
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה בקשת חולה בטרשת נפוצה למתן צו זמני המורה על מתן תרופה, אשר אינה כלולה בסל התרופות,  לאחר שנקבע כי התרופה אינה נדרשת לחולה, לא לצורך שמירת חיים או הארכתם ואף לא לשם שמירה על איכות חיים, וכי הצורך המיוחד בה הוא אך ורק כתוצאה מהחלטת החולה להיכנס להריון בזמן הקרוב.
	בש"א (תא) 1974/02, אביה אלימלך– שירותי בריאות כללית ואח' ● (8.1.03) ● כב' השופטת מיכל לויט

	2. תשלום לשירותי בריאות

■	קופ"ח חייבת בגילוי כל העובדות הרלבנטיות למבוטחיה בפרסומים שהיא ממציאה להם. הקופה תפצה מבוטח שהצטרף לביטוח המשלים ובחר מנתח פרטי, משום שלא הבהירה לו שמדובר בכיסוי חלקי בלבד.  
	ע"ע 1251/01, אברהם שיבר - שירותי בריאות כללית ● 12.6.03 ● כב' השופטת נילי ארד

יז. הטרדה מינית
  
     1.   יחסי מרות 

■	נאשם, אשר מילא תפקיד בכיר מאוד במלון והיה מקורב לבעלי המלון, אולם לא היה כפוף למנכ"ל, הואשם בהטרדה מינית של עובדת, היות ויחסי מרות כמשמעותם בחוק למניעת הטרדה מינית, אינם מחייבים יחסי כפיפות פורמלים, אלא די בכפיפות מעשית, הנובעת ממעמדו וכוחו של הנאשם. 
      תפ (תא) 7140/02, מדינת ישראל – כץ אברהם  ● (20.11.03) ● כב' השופט דניאל בארי

      2. עיכוב הליכים

■  יש לעכב הליכים בתביעה לתשלום פיצויים בגין הטרדה מינית רק עד לאחר שמיעת עדות הנאשם בהליך הפלילי המתנהל במקביל, שאז לא תעמוד לנאשם טענה של הימנעות מהפללה עצמית או זכות שתיקה.
	ע"ב (תא) 7192/02, אורמן ילנה - שאולי שמעון ● 14.4.03 ● כב' הרשמת יהלום הדס
     
      3.  הרשעה

■	נדחתה בקשת מנהל חברה לבטל הרשעתו בגין הטרדה מינית של עובדת בחברה ולהסתפק במתן צו שירות לתועלת הציבור בשל חומרת ההטרדה המינית בעבודה. קבלת הבקשה, לדעת ביהמ"ש, תחתור תחת האפקטיביות של החוק ותהפוך אותו לאות מתה.  
       ע"פ(י-ם) 7361/03, ועקנין אברהם- מדינת ישראל ) ●26.10.03)  ● כב' השופטים: יפה הכט, עוני חבש, משה רביד

יח.	מכרזים

1.	ביטול מכרז

■   אין ליתן לעובדת זכות טיעון כאשר ביטול המכרז הראשון היה עקב פגם שנפל בו ועוד בטרם התכנסה ועדת המכרזים, הגם שנמנע מאותה עובדת להתמודד במכרז החדש שפורסם בשל אי עמידתה בתנאיו.
	עב' (ים) 3066/01, חוה שם טוב - משרד מבקר המדינה ● 3.4.03 ● כב' השופט תיבון ארי

2.  ויתור בהסכמה

■	עובד שהסכים לעמוד במכרז ובתקופת ניסיון לתפקיד סגן החשב במשרד התמ"ס ויתר למעשה על משרה בה זכה במכרז פנימי קודם כסגן חשב במשרד העבודה - ואין הוא זכאי להיות מוצב בה.
	עב' (ים) 1269/99, כהן אברהם - מדינת ישראל ● 3.4.03 ● כב' השופט תיבון ארי

כ.  חברות 

1.  הרמת מסך

■	אין בעובדה שחברה היא חברת אם של המעסיקה כדי להרים מסך, לצרף את החברה לתובענה או לקבוע שהחברה היא מעסיקה במשותף.
	ע"ע 1359/00, עמיאל כהן - כימיקלים לישראל בע"מ  ● 8.6.03 ● כב' הנשיא סטיב אדלר

       2.  חברה בהקפאת הליכים

■	דין החוב של חברה בהקפאת הליכים לחברות כוח אדם אשר שילמו את השכר לעובדים (אשר ביצעו עבודתם בחברה) אינו חוב בדין קדימה,  שכן  החברות הקבלניות הן ה"מעביד " של העובדים ובכל מקרה העובדים מוגנים על ידי הביטוח הלאומי.
פש"ר (חי) 66/02, עוז עתיד אינטרנשיונל ואח'- רו"ח גבריאל טרבלסי, הנאמן על דן רולידר בע"מ (בהקפאת הליכים) ואח'● (9.2.04) ● כב' השופט גדעון גינת

חלק שני: משפט עבודה קיבוצי וארגוני

א. 	הסכמים קיבוציים

	1. פירוש הסכם

■	משבימ"ש מוסמך קבע כי חוזה עבודה פיקטיבי ונחתם למראית עין, הרי שקביעה זו היא מעשה בית דין באשר לנפקות ההסכם ולעילות התביעה הנובעות ממנו. התובעים אינם יכולים עוד להסתמך בתביעתם על הסכם זה, והעובדה שאף לא הזכירו את קביעת ביהמ"ש בקשר לאותו הסכם היא חסרת תום לב.
 	ע"ב (תא) 912736/99, אברהם לבנשטט - מטיילי השרון בע"מ ● 24.9.03 ● כב' השופטת ח. בן-יוסף

        2.  תחולת ההסכם

■	ביה"ד החיל על "משתתפים חופשיים" בגלי צה"ל שהוכרו על ידו כ"עובדים" את ההסכם הקיבוצי החל על אזרחים עובדי צה"ל וקבע כי בהתאם להוראות ההסכם הקיבוצי חלק מאותם עובדים הנם במעמד של "עובדים קבועים".
	ע"ב (תא) 3320-3295/00, אדם שוב ואח' - מדינת ישראל ● 2.10.03 ● כב' השופטת לאה גליקסמן
      ______________________________________________________________________________

■	עיתונאי אזרח עובד צה"ל, אינו זכאי לתוספת דרגה וקיצורי פז"ם הניתנים לעובד מדינה במעמדו מכוח הסכם קיבוצי החל בשירות המדינה, כאשר קיים הסכם קיבוצי מיוחד לעובדי צה"ל הקובע אחרת, וזאת בשל היות הצבא "יחידת מיקוח" נפרדת מקב' עובדי המדינה אשר יש לה ארגון יציג משלה וחל עליה הסכם קיבוצי מיוחד. 
         עב' (ים) 1164/00 נוריאל יגאל – מדינת ישראל, משרד הבטחון ●    (23.3.04 )   ● כב' השופטת ר. רוזנפלד

      3.  הפרת ההסכם

■    מעסיקה שהפרה את הוראות ההסכם הקיבוצי כאשר לא ביטחה עובד בביטוח פנסיוני במבטחים לא חויבה לשלם לעובד פיצוי בשיעור הפנסיה המהוונת לה היה זכאי העובד אילו היה מבוטח בפנסיית יסוד במבטחים. עוד נקבע, כי ביטוח מנהלים וביטוח אובדן כושר עבודה אינו מהווה תחליף לביטוח בביטוח מחלה במבטחים. 
	ע"ב (תא) 913385/99, סעאתי יעקב - פיקניק בע"מ ייצור סלטים מירקות ודגים  ● (17.11.03) ● כב' השופטת ו. וירט ליבנה

        4.  חוזה עבודה אישי

■	עובדי מדינה בכירים שחתמו על חוזה אישי מיוחד, אשר תנאי העסקתו טובים יותר מתנאיהם הקודמים כעובדי מדינה קבועים, אינם זכאים לזכויות הנובעות ממעמדם הקודם כעובדי מדינה קבועים, מקום שהסכימו להסדר, חתמו עליו ונהנו מפרותיו.
      עע 1339/02, מאיר נתן ואח' - מדינת ישראל  ● (24.11.03 ) ● כב' השופטים: הנשיא סטיב אדלר, אלישבע ברק, שמואל צור

       5.   הסדרים קיבוציים

■	הוראות ההסדרים הקיבוציים, החלות על חברת שיכון ופיתוח, הוכרו כמחייבות וברות אכיפה, בין היתר בשל התייחסות במשך שנים להסכמים הנ"ל כהסכמים קיבוציים, ובשל העובדה כי הפגמים, שהביאו להיותם הסדרים קיבוציים, נבעו מהערכה מוטעית בנוגע לסמכותו של נציג ההסתדרות ומרשלנות. 
         ע"ע 1319/00, יעקב פונס – שיכון ופיתוח לישראל בע"מ ● (10.12.03) ● כב' הנשיא סטיב אדלר

ב. 	מעמד ארגון/וועד עובדים

	1. בירור משמעתי

■	חבר ארגון עובדים חייב לפנות תחילה לבית הדין של הארגון ולמצות שם את ההליך המשפטיים הפנימיים בטרם יפנה בעניינו לבית הדין לעבודה. העובדה שאב בית הדין של הארגון הובא כעד מטעם ארגון העובדים בתביעת חבר הארגון - מחייבת החלפת הרכב בית הדין הפנימי מחשש למשוא פנים.     
 	ע"ע 206/03, תמר זלנסקי - ארגון המורים בבתי הספר העל יסודיים ● 1.10.03 ● כב' השופטת נילי ארד
        _____________________________________________________________________________
■	אין ליצור דין שונה לבירור תלונות משמעת המופנות נגד חבר ועד עובדים. אולם, בנסיבות בהן המנכ"ל  ליווה את הברור המשמעתי כנגד יו"ר ועד העובדים על כל שלביו, מראית פני הצדק מחייבת כי לא ישמש כחבר בועדת המשמעת כנגד יו"ר ועד העובדים. 
	  סק (בש) 1058/03, הסתדרות העובדים –מדרשת שדה בוקר בע"מ ● (20.11.03) ● כב' השופט  טוינה משה

	2. ייצוג עובד

■	כשמדובר בעובדי ההסתדרות עצמה ועד העובדים יכול להגיש בקשת צד בסכסוך קיבוצי בשם ההסתדרות, שעניינה יישום ופרשנות ההסכמים בין ועד העובדים לבין ההסתדרות. 
	ס"ק (חי) 1061-2/00, ועד עובדים ארצי - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● 6.4.03 ● כב' השופטת עפרה ורבנר
        _____________________________________________________________________________

■	חובת היוועצות בין מעביד לארגון עובדים בדבר שינוי תנאי העסקת עובדים היא חובה הדדית. ארגון עובדים שאינו מנסה לקיים הידברות עם מעביד במטרה למנוע שינוי בתנאי העובדים לאחר שכבר נודע לו עליו - אינו מקיים את חובת ההיוועצות, ולכן אין להיעתר לבקשתו לצו מניעה בהליך הזמני כנגד שינוי תנאי העובדים.
	ס"ק (חי) 18/03, ארגון סגל המחקר במשרד הבטחון - רפא"ל ● 17.6.03 ● כב' השופט הראשי רמי כהן
          ____________________________________________________________________________________________

  ■	ההסתדרות היא, לכאורה, הארגון היציג במפעל נותב ניהול ותפעול בע"מ, שכן היא עומדת בתנאי היציגות. אין להתחשב במכתבי ביטול ההצטרפות להסתדרות, שכן מדובר בניסיון ההנהלה לפגוע בחופש ההתארגנות  של העובדים. הארגון המקביל לא נרשם כדין, ודי בכך כדי לדחות את טענתו לעיכוב ההחלטה.
	ס"ק (בש) 1037/03, נותב ניהול ותפעול בע"מ - אדא לוסיין ● 2.7.03 ● כב' השופט אילן סופר
        _____________________________________________________________________________

■	חובת הייצוג ההוגן של ועד עובדים היא כלפי כלל העובדים ולא כלפי קבוצת עובדים מסוימת. מקום שועד עובדים העדיף טובתה של קבוצת עובדים אחת על חשבונה של קבוצה שנייה - המדובר במעילה בתפקיד ובמעילה באמון.
	ע"ב (חי) 3270/01, ועד המהנדסים - חברת החשמל ● 21.9.03 ● כב' השופטת א. קציר

     ■נקבע כי ינוהל מו"מ עם ההסתדרות בקשר לתוכנית איחוד הרשויות והשלכותיה על זכויות העובדים. קיום המו"מ האמור לא יעכב את קיומם של המכרזים לגבי המשרות הסטטוטוריות, שהמועד האחרון לקיומם 31.3.04 לגבי משרות שאינן סטטוטוריות יוקפאו הליכי המכרזים ולא יבוצעו שינויים בזכויות העובדים, תוך כדי ניהול מו"מ ברציפות עם ההסתדרות בהיותה הארגון היציג, שיסתיים לא יאוחר מתום חודש אפריל. 
ס"ק 1005/04, הסתדרות העובדים הכללית החדשה, הסתדרות הפקידים עובדי המנהל והשירותים – מ"י ואח' ● (23.3.04) ● כב' השופטים: הנשיא אדלר, א' ברק- אוסוסקין, ע' רבינוביץ

   3.  היוועצות בוועד

■	תיקון תשל"ט בפקודת העיריות אינה משנה את חובתה של העירייה להיוועץ עם נציגות העובדים קודם להקמתה וועדת הערר לפי חוק הגמלאות ולמנות לה גם נציגי ציבור ולא רק נציגי העירייה.   
 	ע"ע 1057/01, עיריית נצרת - מרגרט מזאוי ● 11.9.03 ● כב' השופטת נילי ארד

ג. 	דיני שביתות

	1. הגבלת זכות השביתה

■	 התקנת תקנות שעת חירום (שירותי עבודה חיוניים בשירות הציבור) בזמן שביתה כללית במשק מקיימת את מבחן החוקיות והסבירות בהתמודדות עם סכנות השביתה, ומשכך לא מצדיקה התערבות בית המשפט.
	בג"צ 3975/03, עו"ד יורם שפטל - ראש הממשלה ● 1.5.03 ● כב' השופט מישאל חשין
        _____________________________________________________________________________

■	נדחתה בקשת שירותי בריאות כללית למנוע שביתת עובדי קופ"ח, שכן התקיימו התנאים הפורמליים לקיום השביתה, נוהל מו"מ טרם השביתה ומדיניות הריסון העצמי של ביה"ד בהגבלת חירות השביתה.
	ס"ק (תא) 16/03, שירותי בריאות כללית - הסתדרות הפקידים ● לא צוין תאריך ● כב' השופטת מיכל לויט
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד הארצי הורה להסתדרות הכללית להימנע משביתה כללית במשק, למעט שביתת מחאה במהלך היום, שמשכה לא יעלה על 4 שעות, פרט למקומות עבודה בהם יוצאו צווי ריתוק. 
	ס"ק 14/03, לשכת המסחר תל-אביב ואיגוד לשכות המסחר - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● 3.11.03 ● כב' השופטים : סטיב אדלר, אלישבע ברק ויגאל פליטמן
        _____________________________________________________________________________

■	ביה"ד הארצי נתן ביום 19.11.03 צו זמני, המונע מההסתדרות לנקוט בשביתה 'רגילה' במשק ואולם, התיר 'שביתה ווירטואלית' בלבד שהנה סעד מידתי במקרה של שביתה מעין פוליטית. הצו יישאר בתוקפו עד למתן החלטה אחרת ע"י ביה"ד הארצי בדיון שיתקיים ביום 25.11.03.  
      ס"ק 13-14/03, לשכת המסחר תל-אביב ואיגוד לשכות המסחר - הסתדרות העובדים הכללית החדשה ● (18.11.03) ●כב' השופטים: הנשיא סטיב אדלר, אלישבע ברק ויגאל פליטמן

	2. היקף זכות השביתה

■	ביה"ד הארצי איפשר להסתדרות בהחלטת ביניים לפתוח בשביתה מוגבלת ע"פ המגבלות שההסתדרות נטלה על עצמה ומגבלות נוספות שהציב ביה"ד, כגון שהשביתה לא תסכן חיי אדם, שלא ימנעו מהציבור שירותים חיוניים ותינתן הודעה של יממה מראש על כל גוף שיושבת. 
	ס"ק 13/03, לישכת המסחר תל אביב ואיגוד לישכות המסחר – הסתדרות העובדים הכללית החדשה ●(14.12.03( ● כב' השופטים: הנשיא סטיב אדלר, אלישבע ברק-אוסוסקין, יגאל פליטמן

ד. 	חופש ההתאגדות

	1. פיטורים/הרעת תנאים  בשל חברות בוועד עובדים

■	סכסוך בין עובד יחיד לבין מעסיקתו ראוי להתברר כסכסוך קיבוצי, כאשר נטען קשר בין הסירוב ליתן דרגת פרישה לעובד לבין פעילותו הארגונית כיו"ר הועד הארצי, המהווה פגיעה בחירות ההתארגנות. 
	ס"ק (תא) 1063/02, הסתדרות העובדים הכללית החדשה - מדינת ישראל ● 18.6.03 ● כב' השופטת ורדה וירט ליבנה

■	מעביד שהרע את תנאי עבודתה של יו"ר ועד העובדים ואף השעה אותה מתפקידה, וזאת בשל חברותה ופעילותה בארגון עובדים, פועל בניגוד לתנאי ס' 33 י' לחוק הסכמים קיבוציים. פגיעה בחופש ההתארגנות של העובדים היא עילה מספקת לאכיפת יחסי העבודה, ומתן צו עשה להחזרת העובדת לתפקידה. 
	ס"ק (תא) 1101/01, ההסתדרות החדשה - מועצה דתית יבנה ● 23.7.03 ● כב' השופטת ע. פוגל
        _____________________________________________________________________________ 

■	פיטורי יו"ר ועד עובדים וחברת ועד במתנ"ס, שנעשו על רקע חברותם ופעילותם בוועד העובדים, בטלים, הגם שנעשו במסגרת פיטורי צימצום, היות ואין המדובר בפיטורי צמצום לגיטימיים, שהרי במסגרת ה"צמצומים" נפגעו רק, או בעיקר, העובדים המאורגנים ואילו תנאי העבודה של מנהלי המתנ"ס ושל יתר העובדים שאינם מאורגנים לא נפגעו. 
	עס"ק 1013/02, הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח'- מתנ"ס קירייתמלאכי ואח' ● (25.12.03( ● כב' הנשיא סטיב
         ______________________________________________________________________________________________

■	אין לבסס תביעה לאפליה על רקע חברות בוועד לפי חוק שוויון הזדמנויות בעבודה התשמ"ח - 1988, אלא לפי ס' 33יא(2) לחוק הסכמים קיבוציים אשר תכליתו הינה כפולה: הענקת פיצוי בעבור נזק ממוני ולא ממוני, על מנת להרתיע מעבידים מלהתנכל לעובדים המכהנים כחברי ועד עובדים.
         עב (ב"ש) 2944/02 אברהם עמר- שלב הקואופרטיב ● (26.2.04) ● כב' השופט אילן סופר 

ה. 	צווי הרחבה

	1. היקף תחולת צו הרחבה

■	אם בית הארחה נחשב לבית מלון לפי חוק שירותי התיירות, כי אז הוא יכול להיחשב בית מלון גם לצורך צו ההרחבה בענף המלונאות. על כן, צו ההרחבה בענף המלונאות חל על כל בית הארחה המארח למעלה מ9- אורחים בו-זמנית, לרבות בית הארחה השייך לכנסיה והמשמש לאירוח צליינים בלבד.
 	ב"ל (ים) 1090/99, מעלוף אלכסנדר - הכנסייה האנגלית ● 2.9.03 ● כב' השופט ארי תיבון
         _____________________________________________________________________________

■	צו ההרחבה בענף המיצים, ריבות ושימורים אינו חל על "יקב", אף אם היקב עוסק בין היתר בייצור מיץ ענבים, ובלבד שאין המדובר בענף הייצור המרכזי של היקב. כך או כך, ספק אם ניתן לראות בהפקת מיץ ענבים ייצור "מיץ. 
	 ע"ב (ים) 1009/00, ליבה דורון - שמון משקאות בע"מ ● לא צוין תאריך ● כב' השופטת אורנית אגסי

§

חלק שלישי: חקיקה וצווי הרחבה

א.	חקיקה

	1.  עובדים זרים

■	בוטלה ההגבלה ל"ישיבת ביקור" של עובד זר (ברשיון ביקור מסוג ב/ 1 - עובד זמני) העומדת כיום על 27 חודשים ומעתה היא תעמוד על תקופה של עד חמש שנים רצופים.
         חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 11), התשס"ג - 2003 ● ס"ח 1900 עמ' 541

      2.  החזר תשלום בגין שירותי בריאות לתושב 

■   סעיף 3א לחוק בריאות ממלכתי תוקן כך שמעתה נקבעה הזכאות של מגיש בקשת תושבות ישראלית להחזר תשלום בגין שירותי בריאות שניתנו בישראל לתקופה של עד שישה חודשים לפני הגשת הבקשה או תחילת התושבות.
       חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 23), התשס"ג - 2003 ● ס"ח 1899 534

	3.	 איחוד רשויות מקומיות והוראות מעבר

■   בתקופת המעבר שעד לאיחוד הרשויות המקומיות ובמשך 12 החודשים שלאחר מכן לא יתקבלו עובדים חדשים לעבודה ברשות מקומית אלא באישור שר הפנים. זכויות עובדים ברשות שאוחדה - יישמרו, אך העובדים לא יהיו זכאים להטבה בשל המעבר לרשות המאוחדת.
         חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (מס' 2), התשס"ג - 2003 ס"ח 1897 עמ' 516

  4.   הגנה על עובדים בשעת חירום

■ 	ביום 26.3.03 התקבל בכנסת חוק המגן על עובדים בשעת חירום הכולל, בין השאר, איסור פיטורים של עובד בשל היעדרות או אי ביצוע עבודתו מחמת הוראה שניתנה ע"י כוחות הביטחון או היעדרות מהעבודה לצורך השגחה על ילדו בתנאים מסוימים, וקביעה כי ההיעדרות כזו לא תחשב כהפסקה ברציפות עבודתו ולא תפגע בזכויות עובד התלויות בותק. הסמכות הייחודית לדון בתובענה לפי חוק זה הוקנתה לבית הדין לעבודה, אשר רשאי לפסוק פיצויים ו/או ליתן צו מניעה או צו עשה. הוראות החוק לא יחולו על מי שנקרא לשירות עבודה לפי חוק שירות בעבודה בשעת חירום, שוטר, סוהר, עובד שב"כ ועובד מוסד. תוקף החוק עד ליום 31.12.03.  
       חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (הוראת שעה), התשס"ג - 2003  ● ס"ח 1888 התשס"ג עמ' 374

        5.  תיקון פקודת  בתי סוהר

■	ביום 31.3.04 נחקק חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר המסדיר את מינויים של מנהל ועובדי זכיין בבית סוהר בניהול פרטי.
        חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר ( מס' 28) , התשס"ד – 2004, ס"ח 1935.

ב.	תיקוני חקיקה

	1.	הצעות חוק

■	ביום 23.12.03 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק פרטית בדבר פנסיה חובה לשכירים ולעצמאים מטעם חבר הכנסת אברהם הירשזון במטרה לתת הגנה פנסיונית לעצמאים ולעובדים השכירים הלא מאוגדים ובעלי הכנסה נמוכה, תוך הפניית כספי החסכון לקרנות הפנסיה הקיימות ולשוק ההון בישראל. 
	הצעת חוק פנסיה חובה לשכירים ולעצמאים, התשס"ד - 2003 ● פ/1742
       _____________________________________________________________________________

■	מוצע להחיל את הוראות חוק בחירות לגופים ציבוריים גם על בחירות למוסדות של ארגוני עובדים, ארגוני מעבידים ומפלגות. בהתאם למוצע הבחירות לגופים הנ"ל ינוהלו על ידי ועדת בחירות אשר בראשה יעמוד שופט בדימוס על מנת לשפר את מידת האובייקטיביות ואיכות התפקוד של ועדת הבחירות ושל ניהול הבחירות. עוד מוצע לאפשר למי שרואה עצמו נפגע מהחלטת ועדת הבחירות בעניינים חוקתיים, הנוגעים לזכות לבחור ולהיבחר ולתוצאות הבחירות, לעתור נגד ההחלטה לבית משפט לעניינים מנהליים.
                           הצעת חוק בחירות לגופים ציבוריים (תיקון מס' 4) (ועדת בחירות בארגוני עובדים, ארגוני מעבידים ומפלגות) ●              הצ"ח - הכנסת 33, עמ' 28

■	מוצע לשנות את מבנה ענף השירותים הנמליים תוך יצירת הפרדה בין תפעול הנמלים לבין ניהול הנכסים הפיזיים והפיתוח העתידי שלהם לשם יצירת תחרות ביניהם. לשם כך, מוצע להקים רשות נמלים וספנות במשרד התחבורה שתהיה אחראית על הסדרת הענף. תפעול הנמלים יופקד בידי חברות ממשלתיות. 
	                הצעת חוק רשות הספנות והנמלים ● הצעות חוק הממשלה 59, עמ' 18
                         ____________________________________________________________________________________________

■	   מוצע כי עבודה באבטחת מוסדות חינוך תיחשב לעבודה מועדפת או נדרשת לצורך סעיף 174 לחוק הביטוח הלאומי. משמעות הדבר היא שחייל משוחרר שעבד באבטחת מוסדות חינוך ולא מיצה את זכותו לדמי אבטלה- יהיה זכאי למענק. 
	                       הצעת חוק הביטוח הלאומי(תיקון מס' 55 - הוראת שעה)(תיקון מס' 2) ● הצעות חוק הממשלה 57, עמ' 634
        ______________________________________________________________________________

■	   הצעת חוק לתיקון סעיף 6(ד) לחוק עבודת נשים כך שיתאפשר לאישה יולדת להאריך את תקופת חופשת הלידה ב4- שבועות נוספים (על 4 השבועות הקיימים כיום) במידה והילוד מאושפז בבית החולים בתוך תקופת חופשת הלידה. חופשת הלידה לא תעלה על תקופה מצטברת של 20 שבועות.  
	    הצעת חוק עבודת נשים (הארכת חופשת לידה בשל אשפוז ילוד), התשס"ג - 2003 ● ה"צ הכנסת 27 עמ' 105 
           _____________________________________________________________________________

■	הצעת חוק לתיקון סעיף 271 לחוק הביטוח הלאומי כך שתבוטל ההבחנה בין תגמולים בעד שירות מילואים ממושך ורצוף לבין תגמולים בעד שירות מילואים חד-יומי, ולגבי שניהם יהיה התשלום סמוך לאחר תום השירות ולא במרוכז אחת לרבעון. 
	 הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 63), התשס"ג - 2003 ● ה"צ הממשלה 39 עמ' 524
        _____________________________________________________________________________

■	מוצע להוסיף לחוק חיילים משוחררים גם ענישה פלילית בקנס ששיעורו 67,300 ש"ח למעסיקים שיפטרו עובדים במהלך שירותם כחיילי מילואים. 
	 הצעת חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 13) (פיטורין שלא כדין - ענישה), התשס"ג - 2003 ● ה"צ הכנסת 23 עמ' 9 
    ■מוצע לתקן את חוק העבירות המנהליות המטיל קנסות מנהליים בתחום דיני העבודה ועוד, כך שתיקבע בין היתר כי "עברה מנהלית נמשכת" היא עברה שאדם עבר אותה בתוך שלוש שנים מיום שנעברה אותה עברה (ולא שנתיים על פי החוק הקיים). עברה תחשב כחוזרת אף אם לא שולם הקנס המנהלי במועדו ושיעור הקנס בעברה חוזרת יהיה בדרך כלל כפול מקודמו. 
          הצעת חוק העבירות המנהליות (תיקון מס' 4), התשס"ג - 2003 ● ה"צ הממשלה 26 התשס"ג עמ' 465
          _____________________________________________________________________________

■    הצעת חוק שבאה לחייב את המעביד, לשלם תשלומים להבטחת פנסיה או לקרן השתלמות, לעובדת הנעדרת מעבודתה, בשל שמירת הריון, ואשר זכאית לגמלה לשמירת הריון, בהתאם להוראות חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995.
        הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 27) (הבטחת פנסיה וקרן השתלמות לעובדת הזכאית לגמלת שמירת הריון), התשס"ד - 2004 ● הצ"ח - הכנסת 34, עמ' 33.

ג.	תקנות וצווים
	
	1.	מס הכנסה
	
■     פורסמו תקנות מס הכנסה חדשות בעניין ניהול קופות גמל לדמי מחלה. 
       תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל) (תיקון מס' 2), התשס"ג - 2003 ● ק"ת 6249 עמ'
        _____________________________________________________________________________

■	פורסם תיקון חדש בתקנות מס הכנסה לעניין פיזור השקעת הנכסים של קרן ותיקה. 
          תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל (תיקון מס' 3), התשס"ג - 2003 ● ק"ת 6259 עמ' 1002

	2.	עובדים זרים

■	 שר המשפטים קבע קנס מנהלי מצטבר בסך 900 ש"ח לכל יום שבו נמשכת העבירה של העסקת עובדים זרים שלא כדין.
	תקנות העבירות המנהליות (קנס מנהלי - העסקת עובדים זרים שלא כדין), (תיקון והוראת שעה), התשס"ג - 2003 ● ק"ת 6252 עמ' 868

	            3.   שירות עבודה חיוני

  ■    ביום 2.11.03 התקינה הממשלה את תקנות שעת חירום בדבר שירות עבודה חיוני בשירות הציבורי המגבילות  פיטורים ומניעת שכר עבודה של עובד שנקרא לשירות עבודה חיוני. 
	          תקנות שעת חירום (שירותי עבודה חיוניים בשירות הציבורי), התשס"ד - 2003 ● ק"ת 6271 עמ' 30

        4.  שוויון זכויות

■	פורסמו תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות אשר נועדו להתאים בהדרגה, לאחר מועדי תחולה מדורגים, את כל התחבורה הציבורית (אוטובוסים, רכבות, כלי שיט וטיס) לשירותם של נכים. 
         תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (הסדרת נגישות לשירותי תחבורה ציבורית), התשס"ג - 2003 ● ק"ת 6244 עמ' 756

       5.  שירות המדינה( משמעת)

■	מכוח סעיף 7 לחוק שירות המדינה (משמעת) פרסם שר המשפטים תקנות חדשות הקובעות שורה של סדרי דין חדשים בביה"ד למשמעת של שירות המדינה. 
       תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין של בית הדין) (תיקון), התשס"ג - 2003 ● ק"ת 6250 עמ' 840

        6.   ביטוח לאומי

■	 שר הרווחה פרסם תקנות חדשות בעניין מועדי תשלום של מעבידים, עובדים עצמאיים ומובטלים לביטוח הלאומי באמצעות הרשאה דרך הבנק. 
	תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח) (תיקון והוראת שעה), התשס"ג - 2003 ● ק"ת 6251 עמ' 852

   7.   תשלום לנציגי ציבור

■	עודכן שכרם של נציגי הציבור בביה"ד לעבודה. במקום 250 ש"ח דמי השתתפות בישיבת ביה"ד הארצי לעבודה יקבל נציג הציבור שכר של 580 ש"ח, ובמקום 185 ש"ח שכר עבוד דמי השתתפות בישיבת ביה"ד אזורי לעבודה יקבל נציג הציבור שכר של 400 ש"ח.
                        תקנות בית הדין לעבודה (תשלום לנציגי ציבור) (תיקון) ● ק"ת 6261 עמ' 1068

ד.	הודעות

	1.	הודעות על אצילת סמכויות

■	  שר הפנים אצל לסגן המנהל הכללי לתקציב ולפיתוח במשרד הפנים את כל הסמכויות הנתונות לו לפי פקודת העיריות, למעט הסמכות להתקין תקנות בנות פועל תחיקתי.
         אצילת סמכויות לפי חוק יסוד : הממשלה ● י"פ 5270, התשס"ד, עמ' 1787
         ____________________________________________________________________________

■	  שר האוצר אצל לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר את סמכותו לאשר הסכמים קיבוציים המסדירים הפחתת משכורת או דחיית תשלומים.
            אצילת סמכות (לפי חוק יסוד: הממשלה) ● י"פ 5210 עמ' 3603

         2.  החלטה על הפרטה

■	 החברה הממשלתית למטבעות ולמדליות תופרט על פי החלטת ועדת השרים לענייני הפרטה. 
	                     הודעה על חברה שניתנה לגביה החלטת הפרטה (לפי חוק החברות הממשלתיות) ● י"פ 5223 עמ' 4043
                         ____________________________________________________________________________
■     החברה הממשלתית "עשות אשקלון תעשיות בע"מ" תופרט עפ"י החלטת ועדת השרים לענייני הפרטה. 
	                    הודעה על חברה שניתנה לגביה החלטת הפרטה (לפי חוק החברות הממשלתיות) ● י"פ 5222 עמ' 4011

       3.  הודעות בנושא  הסכמים קיבוציים

■	ביום 16.2.04 נחתם הסכם קיבוצי כללי בין הסתדרויות העובדים הכללית והלאומית- האגף לאיגוד מקצועי לבין ארגון חברות לאספקת שירותי משאבי אנוש לישראל והאיגוד הארצי של החברות למשאבי אנוש שליד איגוד לשכות המסחר שיחול על עובדי חברות כוח אדם. תוקף ההסכם מותנה בהוצאת צו להרחבת הוראות ההסכם ע"י שר העבודה  על המגזר העסקי בלבד.
      הסכם קיבוצי כללי מיום 16.2.04

      4.  הודעות שונות

■    ביום 30.4.03 הודיעה הממשלה על חלוקת משרד העבודה והרווחה והאחד חלקו עם משרד התעשייה והמסחר כך שתחום העבודה יעבור למשרד התעשייה והמסחר אשר יכונה מעתה "משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה", ותחום הרווחה יישאר במשרד העבודה והרווחה, אשר ייקרא מעתה "משרד הרווחה". בין שטחי הפעולה (בתחום העבודה) שהועברו למשרד התעשייה והמסחר נמצאים גם: האגף לאיגוד שיתופי, האגף לפיקוח על העבודה, יחידות העוסקות באכיפת חוקי העבודה ורישוי קבלני כוח אדם ולשכות פרטיות. כמו כן, שר התעשייה והמסחר הוא שיהיה המוסמך מעתה לגבי הפעלת חוקי העבודה, ובהם בין היתר: חוק ארגון הפיקוח על העבודה, פקודת הבטיחות בעבודה, חוק בית הדין לעבודה, חוק גיל פרישה שווה לעובדת ולעובד, חוק דמי מחלה, חוק ההגנה על עובדים, חוק הגנת השכר, חוק הודעה מוקדמת לפיטורים והתפטרות, חוק הסכמים קיבוציים, חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, חוק חופשה שנתית, חוק חיילים משוחררים, חוק יישוב סכסוכי עבודה, פקודת מחלקת העבודה, חוק עבודת נוער, חוק עבודת נשים, חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, חוק שירות המדינה (גמלאות), חוק שירות התעסוקה, חוק שירות עבודה בשעת חירום, חוק שכר מינימום וחוק שכר שווה לעובדת ולעובד. 
	הודעה על חלוקת משרד, על העברת שטחי פעולה ממשרד למשרד ועל העברת סמכות הנתונה על פי חוק לפי חוק הממשלה, התשס"א - 2001  ● י"פ 5175 התשס"ג עמ' 2084.

■	שר המסחר והתעסוקה הודיע על שינויים בדבר קביעת סוגי מעבידים החייבים לנהל פנקס שכר.
	תיקון ההודעה בדבר קביעת סוגי המעבידים החייבים לנהל פנקס שכר (לפי חוק הגנת השכר) ● י"פ 5210 עמ' 3604
       ________________________________________________________________________

■	שר האוצר פרסם את רשימת המעבידים המפורטת והמלאה בהתאם לסעיף 75 לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל שעניינו הפחתת משכורתם של עובדים ונושאי משרה ציבורית אצל מעבידים בשירות הציבורי. רשימת המעבידים הציבוריים כוללת בין היתר מרכזים ומנהלים קהילתיים, מתנ"סים, מוסדות ציבוריים, מוסדות מוכרים לפי חוק ההשכלה הגבוהה, עמותות ציבוריות, חברות חינוך, רשתות קהילה. 
	                    קביעת מעביד (לפי חוק התכנית הכלכלית להבראת כלכלת ישראל) ● י"פ 5217 עמ' 3858
       ________________________________________________________________________

■	שר התמ"ת פרסם הודעה על כוונתו לתת צו הרחבה שירחיב את תחולת ההסכם הקיבוצי הכללי בעניין דמי הבראה שנחתם ביום 16.6.03 בין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה. 
	                   הודעה על כוונה למתן צו הרחבה (לפי חוק הסכמים קיבוציים), התשס"ג - 2003 ● י"פ 5217 עמ' 3861
        _____________________________________________________________________________

■ 	שר התמ"ס הודיע על כוונתו להוציא צווי הרחבה להסכמים הקיבוציים בענף הקולנוע, היהלומים והמלאכה והתעשייה. 
	                     הודעה על כוונה למתן צו הרחבה (לפי חוק הסכמים קיבוציים) ● י"פ 5226 עמ' 4147

ה.	צווי הרחבה

  	1.	צו הרחבה בדבר תשלום דמי הבראה

■	צו המרחיב את תחולת ההסכם הקיבוצי הכללי (7031/2003) מיום: 1.10.03 בדבר עדכון תשלום דמי הבראה. תחולת הצו מיום 1.7.2003 ומחיר יום הבראה 306 ש"ח. 
		          צו הרחבה בדבר תשלום דמי הבראה ● י"פ 5232 עמ' 149

§

חלק רביעי: פעילות המשרד

א. 	תיקים מעניינים של המשרד

הפרת חובות האמון של עובדים כעילה להגבלת עיסוק1
עובד המנהל מו"מ לקבל ייצוג של ספק מעבידו פועל בניגוד עניינים מובהק   

	תמצית הפסק: עובד המנהל מו"מ על מנת לגרום לכך שלקוח חשוב של העסק בו הוא עובד יעזוב את מעבידו ויעבור להיות לקוח שלו לאחר הפסקת עבודתו בעסק, מפר את חובת האמון. עצם ניהולו של מו"מ זה, גם אם הוא קוים בגלוי, הוא בגדר הפרת אמון המהווה עילה להגבלת עיסוקו של העובד.

	עובדות המקרה: מוטי אביב וחן מורגנשטרן היו עובדים בכירים בחברת התקשורת "גירית". במסגרת תפקידם הם היו אחראיים על ההפצה של מוצרי קרונה (ספק גרמני בעל מוניטין בינלאומי) ללקוחות גירית בארץ ונחשפו לכל סודותיה וקשרי המסחר שלה. בחוזה העבודה שלהם הייתה התחייבות מפורשת לשמור על סודות גירית ולהימנע מלהשתמש בקשרי ספקים ולקוחות של גירית, במשך שנה לפחות. 

	בשלהי שנת 2001, בעודם משמשים כעובדי החברה, הם פעלו כדי לחבל ביחסים שבין גירית לחברת קרונה, ששימשה כספק בלעדי של גירית במשך 35 שנים והיוותה את אחד הספקים המשמעותיים והרווחיים ביותר שלה באותה העת. על רקע החשש האמיתי של בעלי גירית שספק עקרי וותיק כקרונה יישמט מידי החברה החלו הצדדים לנהל מגעים על הקמת חברה חדשה שתקבל לידה את ייצוג קרונה בארץ במקום גירית. העובדים הציעו שהם יהיו בעלי השליטה בחברה החדשה, ויתרת השליטה תחולק בין בעלי גירית לבין מממן חוץ נוסף שאת זהותו לא חשפו העובדים.   

	המשא ומתן בין העובדים לבעלי גירית נפרס על פני ארבעה חודשים. בתקופה זו ניצלו העובדים את קשרי העבודה שלהם עם חברת קרונה וניהלו עם נציגיה מגעים מסחריים עצמאיים וחשאיים להקמת החברה החדשה. במסגרת זו נסע חן מורגנשטרן לגרמניה, ללא ידיעת גירית ובמסווה של חופשה פרטית, בעוד שלמעשה הוא קיים פגישה עסקית עם נציג קרונה. בעת ביקור נציג קרונה בישראל נפשו עמו העובדים באילת, ואף הפגישו אותו עם מממן עלום לחברה החדשה ללא ידיעת גירית. 

	סמוך לאחר שהתברר לעובדים כי קטנו הסיכויים שהמו"מ בינם לבין בעלי גירית יעלה יפה הם האטו במידה ניכרת את היקף עבודתם בגירית והיו בתקופה זו פחות זמינים בכל הקשור לביצוע משימותיהם. חלק מהזמן הם אף לא טרחו להגיע לעבודה, ובסופו של דבר הם פוטרו ע"י גירית בפיטורי חרפה, תוך שלילת פיצויי פיטורים ודמי הודעה מוקדמת.

	מייד לאחר פיטוריהם פנו אביב ומורגנשטרן לקרונה וללקוחות גירית, באמצעות חברת קומיוטק שהוקמה על ידם קודם, בהצעה לסחור במוצרי קרונה, למרות ההגבלה לשנה עליה חתמו. גירית פנתה, באמצעות עוה"ד חיים ברנזון וגיל אגמון, בבקשה לצווי מניעה זמניים להגבלת הספקים והלקוחות שלה ולמניעת גזל סוכנות קרונה. בית הדין נענה לבקשות גירית ודחה את טענות העובדים, שיוצגו ע"י עוה"ד יעקב דוידוביץ ואפרים חיל. כב' השופט שמואל טננבוים קבע, כי העובדים ניסו לפגוע בסודות מסחריים, בקשרי ספקים ולקוחות של גירית המהווים אינטרס לגיטימי של מעביד, הראוי להגנה. 

	נימוקי הפסק: בימים אלה ניתן פס"ד סופי בתיק בו אימץ השופט טננבוים את קביעותיו בהליך הזמני וחייב את העובדים לשלם לגירית הוצאות משפט חריגות ומיוחדות בסך 25,000 ש"ח. ביה"ד קבע כי אביב ומורגנשטרן הפרו את חובות תום הלב והנאמנות כלפי גירית. ביה"ד הותיר אמנם את תקופת ההגבלה על חצי שנה, אולם הוא הרחיב ופרט את ההלכות הנוגעות להגבלת עסוק של עובדים המפרים את חובת הנאמנות כלפי מעבידם:

	●	עובד העושה מעשה בעת עבודתו על מנת לגרום לכך שלקוח חשוב של העסק בו הוא עובד יעזוב את מעבידו ויעבור להיות לקוח שלו לאחר הפסקת עבודתו בעסק, מפר את חובת האמון. 

	●	חומרה יתרה נודעת להפרת חובות האמון בשלושה מקרים: מקום שהעובד ממונה מטעם המעביד על הקשרים המסחריים עם אותו לקוח, כשמדובר בעובד בעל תפקיד בכיר בעסק, וכשהעובד לא עובר לעבוד כשכיר אצל מעביד אחר אלא פותח עסק משלו כדי להתחרות במעבידו לשעבר.

	●	במקרה זה, העובדים ניצלו את מצוקתה של מעבידתם על מנת לרכוש לעצמם נתח מהשלל הצפוי מייצוג קרונה בישראל על ידי החברה החדשה שבבעלותם, לאחר שזו תישמט מידיה של גירית. ניסיון זה נשען על הקשרים ההדוקים שבין העובדים לקרונה וגורמים בקרונה ועל המידע שהיה להם מכוח היותם עובדי גירית באשר למערכת היחסים המסחרית שבין קרונה לגירית. בכך נהגו העובדים בחוסר תום לב. 

	●	לא ניתן לפעול בנאמנות הנדרשת מעובד, ודאי מעובד בכיר, כשעיניו נשואות לכישלונו של העסק בו הוא עובד במטרה להיבנות מכישלון זה, שכן מצב זה מביא בהכרח לניגוד עניינים. עצם ניהולו של מו"מ זה, גם אם הוא קוים בגלוי, לא אפשר לעובדים לקיים את חובות הנאמנות שלהם כעובדי גירית. 

	●	עובדי גירית לא היו רשאים לקבל על עצמם ייצוג חלקי של קרונה תוך תחרות בעסקי גירית, אפילו החליטה קרונה לעבור מייצוג בלעדי ע"י גירית למדיניות חדשה ורב-ערוצית. 

	●	אכן היה מקום להגביל את עיסוקם של אביב ומורגנשטרן לתקופה של שישה חודשים מיום פיטוריהם, אך לא מעבר לכך. בצמצום תקופת ההגבלה החוזית משנה לחצי שנה יש להתחשב בהשתתפותו הפעילה של בעל גירית במו"מ עם העובדים, עובדה המקהה במידה מרובה את חומרת התנהגותם. כמו כן, העובדים לא קיבלו תמורה מיוחדת עבור הגבלת עיסוקם ולא עברו הכשרה מיוחדת ויקרה. אשר לשאלת הסוד המסחרי, די בתקופת ההגבלה על מנת לענות על אינטרס גירית בשמירת סודותיה.

הליך בוררות קיבוצית מחייב עיכוב הליכים בתביעת היחיד
נתקבלה בקשה לעיכוב תביעה אישית בשל קיומה של בוררות קיבוצית באותו הנושא

	תמצית הפסק: סכסוך קיבוצי המועבר לבירור במסגרת הליך בוררות מוסכמת מחייב עיכוב הליכים בתביעת היחיד המוגשת לביה"ד על ידי עובד בודד באותו עניין. לעובד עומדת זכות תביעה אישית רק לאחר מתן פסק הבוררות הקיבוצית, שיהווה לגביו מעשה בית דין. 

	עובדות המקרה: בין חברת כרמל אולפינים בע"מ2 לבין ההסתדרות הכללית וועד עובדי החברה נתגלעה מחלוקת בעניין פירוש ההסכם הקיבוצי בין הצדדים. על פי ההסכם, התחייבה החברה לשלם לעובדיה הטבה מיוחדת בסך שלושה ימי הבראה כנגד ויתורם על זכותם החוזית בהסכם הקיבוצי לקבל פיצוי על היעדרות בגין מחלת קרוב משפחה. לימים, בעקבות חקיקת 3 חוקים שעניינם היעדרות בשל מחלת קרוב משפחה (ילד, הורה ובן זוג), טענה החברה כי מעתה היא פטורה לשלם לעובדיה את ההטבה המיוחדת בסך שלושת ימי ההבראה, שכן מדובר היה בזמנו בתמורה מיוחדת על הויתור החוזי של העובדים המוקנית להם מעתה על פי החוק. 

	מאיר שאשא, עובד החברה וחבר בועד העובדים שלה, וועד העובדים עצמו, הגישו תביעה, באמצעות עו"ד אפרים גלסברג, לביה"ד האזורי לעבודה בחיפה בה תבעו כי החברה תשלם לשאשא 2 ימי מחלה של בתו, כמתחייב מההסכם הקיבוצי, זאת כמובן בנוסף לשלושת ימי ההבראה המגיעים לו לטענתו. החברה טענה, באמצעות עו"ד חיים ברנזון ויואב ברנזון, כי היא שילמה לעובד את 2 ימי המחלה של בתו בהתאם להוראות החוק, אולם קיזזה מסכום זה את הטבת שלושת ימי ההבראה, שכן על פי פרשנותה להסכם הקיבוצי היא פטורה מלשלמם. 

	במקביל, דרשה החברה מנציגי ההסתדרות כי המחלוקת הפרשנית של ההסכם הקיבוצי תועבר להליך של בוררות זבל"א, כמתחייב מההסכם הקיבוצי החל על הצדדים, תוך מחאה על נקיטת הליכים משפטיים על ידי ועד העובדים ושאשא, שאף הוא כאמור חבר ועד. ואכן, ההסתדרות מינתה בורר לצד נציג החברה, ונתקיימו מגעים לניהול ישיבת בוררות ראשונה. אלא שבינתיים הגישו התובעים בקשה לתיקון כתב התביעה ולמחיקת הועד, כך שמסלול התביעה יהפוך ממסלול קיבוצי לתביעת היחיד ותימנע האפשרות להעברת הסכסוך לבוררות. החברה מצידה הגישה בקשה לעיכוב הליכים על פי חוק הבוררות.  
	
	נימוקי הפסק: ביה"ד האזורי לעבודה בחיפה, מפי כב' השופט מיכאל שפיצר, קיבל את טענות החברה וקבע כי יש לעכב ההליכים בתיק, כדלקמן:

●	כאשר הצדדים העיקריים והמרכזיים להסכם הקיבוצי הסכימו על העברת המחלוקת ביניהם לבוררות קיבוצית אין לועד העובדים היכולת או הזכות לפגוע בהסכמה זו. 

●	הכלל הוא, כי הן ארגון העובדים והן העובד היחיד רשאים ליזום הליכים בבית הדין לעבודה בעניין פרשנות הוראה נורמטיבית בהסכם קיבוצי. ואולם, בשל מהותם המיוחדת של יחסי העבודה הקיבוציים והמעמד שהעניק המחוקק לארגון העובדים היציג, נושא שנידון בהליך קיבוצי והוכרע בצורה ישירה יחייב גם את העובד או העובדים שההוראה הנורמטיבית חלה עליהם, והוא יהיה לגביהם בגדר מעשה בית דין. 

●	כשם שביה"ד ימחק על הסף תביעת יחיד שניתנה לאחר שאותו נושא כבר הוכרע בבוררות קיבוצית כך גם יש לעכב הליכי תובענה בסכסוך היחיד לצורך מימוש הליך בוררות שנקבע בהסכם קיבוצי באותו הנושא ממש.

● 	משאין חולק כי תוצאת הבוררות הקיבוצית תחול על העובד היחיד (שאשא) יש לעכב את התובענה כולה ולאפשר לצדדים להסכם הקיבוצי למצות את הליך הבוררות בו החלו על פי ההסכם הקיבוצי.

●	לאחר שיינתן פסק הבוררות תהיה לתובע זכות תביעה אישית, זאת כמובן על פי פסק הבוררות, ככל שעמדתו תתקבל ביחס לפרשנות ההסכם הקיבוצי, אולם כל עוד פרשנות זו מצויה בבדיקת הבוררים טרם הבשילה העת לכך.

●	לאור האמור, אין מקום לתיקון כתב התביעה ולמחיקת ועד העובדים. בכל מקרה, התובע מיצה את תביעתו לדמי מחלה, לאור טענת הנתבעת כי שילמה לו את ימי המחלה וכנגדם קיזזה את שלושת ימי ההבראה שהם נשוא הסכסוך שהועבר להכרעת הבוררים, ועל כן אם ברצונו לתבוע סכומים כלשהם מהחברה הרי שמדובר בתשלום עבור שלושת ימי ההבראה שקוזזו, כך שתיקון כתב התביעה באופן המבוקש ממילא לא יועיל לו. 

ב. 	מאמרים 

7.10.03

שביתה חוקית אך חלמאית פגיעתה רעה
עו"ד חיים ברנזון

ייאמר מיד, השביתה הארצית במשרדי הממשלה ובנמלים היא שביתה מוסמכת, חוקית, לגיטימית  וצודקת. גם אם יש לשר האוצר תכניות חשובות לשינוי ולייעול מבנה המגזר הציבורי, לשבור מונופולים וליצור תחרות בין נמלי הים, אם הוא יוצא בתכנית התקפית באופן דורסני, באיומי חקיקה, וללא מו"מ קיבוצי עם ההסתדרות, אל יתפלא שארגון העובדים מתגונן בנשק כלכלי כוחני נגדי שנותר לו- השביתה.

השביתה הארצית היא מוסמכת כיוון שהיא הוכרזה ואושרה כדין בדרג הגבוה ביותר של בית נבחרי ההסתדרות. כן נמסרה עליה הודעת צינון בת 15 יום, שבוזבזה על רטוריקה שחוקה, האשמות הדדיות ואיומי סרק ( טעינה לפריקה בנמלי מצריים וירדן...) ללא מו"מ של ממש.

גרימת נזק לציבור ולא לאוצר
 
אולם, השביתה החוקית הצודקת היא שביתה חלמאית. השביתה נגד שר האוצר מחטיאה את מטרתה. היא אינה פוגעת כלכלית בממשלה אלא באזרחי המדינה. הנזק הכלכלי של מאות מיליוני שקלים נגרם לתעשיינים, לחקלאים ולסוחרים שאין לעובדי הציבור השובתים סכסוך עמם. השביתה גורמת סבל ונזק למאות אלפי אזרחים נזקקים, שנמנעים שירותים ציבוריים חשובים מהם ולא משרי הממשלה.

אם המוכסים בנתב"ג מטרטרים את הנוסעים וגובים יותר מכס לקופת האוצר, האם שר האוצר ייבהל וייכנע או ימחא כף לשובתים?

אם מאות אלפי קשישים, אלמנות ונכים מתדפקים שווא על דלתות נעולות של סניפי המוסד לביטוח לאומי, כספי הקצבאות נשארים בקופה והשובתים הם עוכרי ישראל וחסרי מצפון חברתי.

אם השובתים בנמלים משניאים את עצמם לא רק על התעשיינים החקלאים והסוחרים אלא אפילו על עובדיהם, היוצאים להפגין נגד השובתים הפגנות מצולמות היטב, מדוע ששר האוצר, המנהל מאבק תקשורתי בשביתה, יתרגש וייכנס מייד למו"מ?

נזקים ללא פיצוי
 
כולנו יודעים שגם השביתה הזו תסתיים בהסכם כמו כל קודמותיה, אחרי שהמשק ואלפי עסקים ואזרחיים, חפים מכל אשם, ישלמו כתמיד את המחיר הכלכלי הכבד של השביתה. גם הפעם, כבעבר, אף אחד לא יפצה את המשק או את הצבור  על נזקי השביתה העצומים, לא ההסתדרות ולא שר האוצר. זהו החוק בישראל.

זכות השביתה היא זכות משפטית יוצאת דופן. דינים מיוחדים פוטרים עובדים שובתים וארגוני עובדים המארגנים שביתות מתשלום נזקים בגין הפרת חוזים ומהחובה הרגילה של כל אדם לפצות את מי שנגרם לו נזק כתוצאה ממעשה או מחדל של המזיק שגרם להפרת החוזה ולנזק.

זכות השביתה בישראל היא זכות יסוד מוכרת ומקודשת של עובדים במשטר דמוקרטי, להגן על זכויותיהם באופן קולקטיבי ע"י הימנעות פאסיבית מעבודה. זכות השביתה היא זכות אדם חברתית, חלק מזכויות היסוד של חופש ההתאגדות ושל הזכות למו"מ קיבוצי ושל הזכות לכבוד האדם וחירותו. אולם זכות השובתים היא זכות יסוד יחסית ומולה ניצבים זכויות יסוד של הממשלה של המעסיקים ושל הציבור הרחב וכן ערכים חשובים לא פחות כמו זכות הקניין והאינטרס הציבורי.

הצרה היא דווקא משום שהשביתה הפעם היא ככל הנראה שביתה כלכלית וחוקית אך לא נבונה בדרכי יישומה ולכן פגיעתה רעה במיוחד. אין גורם ואין מניע אמיתי להפסקת השביתה, ואין כתובת נייטרלית לגישור וליישוב חלוקי הדעות.
ראשית, אין שמץ אמון בין יו"ר ההסתדרות לשר האוצר והסיכויים להדברות כנה וישירה ביניהם קלושים.

שנית, כיוון שהנזק נגרם לציבור ולא לממשלה, לשר האוצר אין סיבה למהר לסיום השביתה, הוא מקווה שהשובתים יישברו מעוינות הציבור והתקשורת  ומניכוי שכרם. ובינתיים גדלים ומצטברים הנזקים, ללא כסוי ופיצוי.

שלישית, כיוון שהשביתה היא במקרה מאבק כלכלי כוחני חוקי ולא סכסוך משפטי, אף צד לא פנה וכנראה לא יפנה לביה"ד לעבודה. ביה"ד היה בוודאי משקיע כל מאמץ לגשר בין הצדדים ולהביא להפסקת השביתה באופן זמני לפחות. דווקא בטענות ההסתדרות, שהשביתה פרצה בגלל שהממשלה מפרה הסכם מ- 2001 בנמלים ואת הסכם ההבראה מ- 2003 על פטורי צמצום במשרדי הממשלה, ההסתדרות מודה שהשביתה היא בסכסוך משפטי. אם טענה זו נכונה כי אז יש תחליף לשביתה בשפיטה בביה"ד לעבודה . לפי ההלכה הפסוקה שביתה בסכסוך משפטי אינה לגיטימית גם אם היא הוכרזה מבחינה פרוצדוראלית באופן מוסמך וחוקי.

ורביעית, הפעם גם בתי המשפט לא סייעו לפתרון יעיל ומהיר של השביתה. גורלה של השביתה הקודמת נגד התכנית הכלכלית של שר האוצר תקוע עד היום בביה"ד הארצי לעבודה ובבג"צ על בעיות טכניות של סמכות, מבלי שאף אחת משתי הערכאות העניקה סעד זמני בנושא הבוער. ייתכן שגם מסיבה זו שר האוצר חש שאנן ואילו ההסתדרות איבדה אמון בתרופה משפטית ויצאה בלית ברירה לשביתה כואבת מול שר האוצר שיכור כח, שאינו מקיים כללי יסוד של יחסי עבודה קיבוציים.

הגבלות מידתיות בשירותים חיוניים

מטרת השובתים בשביתות בשירותים ציבוריים, לרבות שביתות מוגנות וחוקיות, היא לגרום נזק כלכלי מירבי , ישיר ועקיף, לממשלה, למעסיקים ולציבור, כדי לגרום ללחץ כלכלי וציבורי על הממשלה כמעסיק וכריבון. ההכרה בזכות השביתה המוגנת כזכות חוקתית במשטר דמוקרטי פירושה השלמה מראש של הממשלה ושל הציבור הרחב לספוג את הסבל ואת המחיר הכלכלי של נזקי השביתה המוגנת, גם בשירותים ציבוריים לרבות שירותים חיוניים. מצד שני, ודווקא משום כך ,מוטלות אחריות וחובות על השובתים ,על הממשלה והכנסת כריבון, ועל בתי המשפט, לאזן את זכות השביתה בשירותים החיוניים ולצמצם את נזקי השביתות ואת הסבל לציבור:

א. ע"י ריסון עצמי בשימוש בנשק השביתה כשהשביתה המוסמכת מותרת רק כצעד אחרון במאבק ,כהכרח אמיתי בל יגונה.
ב. ע"י קביעת כללים, מנגנונים וכלים יעילים ומחייבים יותר למו"מ קיבוצי ,לגישור,  לפישור   וליישוב  חילוקי דעות בסכסוכים כלכליים בשירות הציבורי ולהכרעה מהירה בסכסוכי עבודה משפטיים בבתי המשפט.
ג. ע"י הטלת הגבלות פרוצדוראליות ומהותיות בחקיקה על שביתה מוגנת במגזר הציבורי אשר יאפשרו שביתות חוקיות וגם כואבות, אך יבטיחו את קיומם של השירותים החיוניים לאזרחים ואת תפקודה התקין של המדינה.
ד. הטלת אחריות בנזיקין על מארגני שביתות בלתי חוקיות או בלתי מוגנות בשירות הציבורי.     

ע"פ האמנה האירופית לזכויות האדם 1961, כפי שפורשה ע"י ועדות מומחים של ארגון העבודה הבינלאומי המכירה בזכות השביתה, רשאית כל מדינה וחברה דמוקרטית להגן על עצמה ולחוקק חוקים מיוחדים המגבילים את זכות השביתה כזכות יסוד יחסית, במיוחד שביתה של עובדי ציבור ושל שירותים ציבוריים חיוניים. מדובר באמנה האירופית בהגבלות ממוקדות, מידתיות  ו/או זמניות בחקיקה בלבד, לשם "הגנה על אינטרס הציבור, הביטחון הלאומי, הבריאות או המוסר הציבורי".

לאחר שתותחי השביתה הזו יידמו ולפני פרוץ השביתה הבאה, מן הראוי ללמוד מניסיונן של ארצות אירופה וארגון העבודה הבינלאומי. גם בישראל צריך למצוא איזון נאות יותר בין ההגנה המוצדקת והעקרונית על זכות השביתה הלגיטימית, כזכות יסוד מרכזית של עובדים ושל ארגוני עובדים במשטר דמוקרטי, לבין ההגנה על האינטרס הציבורי מפני סבל והנזקים הגדולים המיותרים שנגרמים לאוכלוסייה רחבה ולמשק משביתות בשירותים הציבוריים החיוניים.

	
ג.	פרסום סקירות פסקי דין חשובים 

1.  בצעד חריג מינה ביה"ד לעבודה כונס נכסים לפי חוק עוולות מסחריות
הצו ניתן במעמד צד אחד לשם חיפוש ותפיסת נכסים וראיות2 
	
	תמצית הפסק: עפ"י חוק עוולות מסחריות רשאי ביה"ד למנות כונס נכסים לשם חיפוש ותפיסת נכסים שהופקו בגין ביצוע עוולת גזל סוד מסחרי. ביה"ד רשאי להעניק הצו במעמד צד אחד במידה וקיים חשש סביר שהשהיה עד לדיון במעמד שני הצדדים עלול לגרום למבקש נזק חמור או להעלמת הנכסים.

	עובדות המקרה: אילן מזוז הועסק כמנכ"ל של חברת קומסיטק שירותי מחשוב בע"מ עד סוף חודש ספטמבר 2002. במהלך החודש האחרון לעבודתו הקים מזוז את חברת אמיוס ישראל בע"מ. בעודו עובד בחברת קומסיטק, פנה מזוז למספר עובדי קומסיטק וביקש מהם לעבור לעבוד בחברה החדשה שלו. כמו כן, הוציא מזוז בעצמו מידע אודות לקוחות קומסיטק, אודות תימחור ושיווק וכן את רשימת הספקים. 

	לאחר שעבר לעבוד בחברת אמיוס שלו הורה מזוז לטכנאי לשעבר בחברת קומסיטק, שעבר לעבוד בחברת אמיוס, לפרוץ למחשבי קומסיטק באמצעות סיסמה ושם משתמש שהיו ברשותו ולהוציא את כל התכתובת החסויה של קומיסטק עם לקוחות, ספקים ומוסדות שונים בשנה האחרונה, כפי שתועדו בשרת הפקסים של החברה. בסה"כ הועתקו על ידי הטכנאי של מזוז 2,396 קבצים. במהלך שנת 2003 פנה מזוז ללקוחות קבועים של קומסיטק והציע להם מחיר נמוך יותר.

	קומיסטק גילתה את הפריצה ואת זהות הפורץ והגישה לביה"ד האזורי לעבודה בת"א בקשה במעמד צד אחד למנות כונס נכסים במטרה לתפוס את הקבצים הגנובים.

	נימוקי הפסק: ביה"ד האזורי בת"א, מפי כב' השופט שמואל טננבוים, קיבל את בקשת קומיסטק והורה בצו לתפוס את הקבצים הגנובים, כדלקמן: 

●	הצו המבוקש הינו סעד מרחיק לכת ופולשני אשר יש בו כדי לפגוע בפרטיותו של אדם. לפיכך, יש לשקול בזהירות רבה אם להעניקו. בכל מקרה, הוא ינתן רק אם הוא עומד במבחן התכלית והמידתיות, וודאי משמדובר בבקשה שנדונה במעמד צד אחד בלבד.

●	מעיון בתצהירי קומסיטק ולאחר שמיעת עדותם עולה, כי הונח יסוד מספיק לטענות העובדתיות לפיהן היו המשיבים מעורבים בחדירה למחשב המבקשת. מדובר בגזילה ובשימוש של סודות מסחריים הכוללים רשימת לקוחות, הצעות מחיר, העתקי הזמנות לקוח ומסמכים נוספים. מוצדק למנות כונס נכסים מכוח סעיף 16 לחוק, וזאת לשם חיפוש ותפיסת נכסים אשר הופקו תוך ביצוע העוולה או שימשו לביצועה, וכן לשם תפיסת ראיות אשר קיים חשש סביר להעלמתן. 

     ●כונס נכסים ייכנס לחצרי חברת אמיוס בע"מ במטרה לחפש ולתפוס את מחשב החברה ואת הקבצים ותכתובת הדואר האלקטרוני שמקורו במחשביה ולהעתיק את כל המידע הנ"ל. לביצוע כל האמור, רשאי כונס הנכסים להיעזר במשטרת ישראל. 

●	על כונס הנכסים לשמור את כל החומר שייתפס סגור וחתום עד לדיון במעמד שני הצדדים. על כונס הנכסים ועל כל אדם שיסייע לו במלאכת החיפוש והתפיסה, נאסר לגלות כל סוד מסחרי שיתגלה לעיניו במהלך התפיסה. 
 
●	תנאי להפעלת הצו האמור הוא הפקדת ערבות בנקאית בסך 75,000 ש"ח שאיננה מוגבלת בזמן לזכות אמיוס בע"מ, וזאת לשיפוי כל נזק שיגרם למשיבים בגין מתן הצו אם תידחה התובענה או יפקע הצו מסיבה אחרת. בנוסף, יפקיד כונס הנכסים במזכירות בית הדין ערבות עצמית בסך 20,000 ש"ח.  תוך 24 שעות  ממועד תפיסת החומר יודיע כונס הנכסים לביה"ד על תוצאות מימוש הצו ויגיש דוח מפורט באשר לחומר שנתפס. לאחר קבלת הודעה זו, יקבע דיון במעמד הצדדים.

2.  אכיפת יחסי עבודה בשל העדר שימוע
רופא הוחזר לעבודתו עקב פגמים מהותיים שנפלו בהחלטה לפטרו
	
	תמצית הפסק: רופא שפוטר ע"י גורם לא מוסמך, ללא שימוע ותוך העמדתו בפני מעשה גמור הושב לתפקידו בבית החולים למשך שנה אחת, בסופה תתקבל החלטה סופית אם יקבל קביעות בתפקיד או לא.

	עובדות המקרה: ד"ר פרידלנד2 עבד כרופא בבית חולים של קופת חולים למעלה מעשר שנים, בהן שמונה שנים כרופא מתמחה ושנתיים כרופא מומחה. לאחר קבלת תואר מומחה ברפואה קיבל מינוי למשרה של רופא משולב במסגרתה הועסק חצי משרה בבית החולים בתקן עובד זמני וחצי משרה במרפאת קופת חולים. ביום 20.10.97 הודיע המשנה וממלא מקום מנהל בית החולים לרופא, כי יסיים עבודתו ביום 31.12.97 במחלקת העיניים בבית החולים. כעבור שנתיים פוטר הרופא גם מתפקידו במרפאת קופת חולים. ד"ר פרידלנד הגיש תביעה לביה"ד האזורי, בה ביקש צו אכיפה להמשך העסקתו כרופא קבוע במשרה מלאה בבית החולים. לחילופין, תבע תשלום פיצויים כספיים בגין הפסקת עבודתו בבית החולים. 

	ביה"ד האזורי הצהיר על בטלות פיטוריו של הרופא מעבודתו בקופת החולים והורה על החזרתו לעבודה בקופת החולים במשרה מלאה. עם זאת, ביה"ד האזורי דחה את התביעה להשבת הרופא לעבודה במחלקת העיניים בבית החולים, וקבע כי הגם שנמצא שהפסקת עבודתו במחלקה נעשתה על רקע אישי אין הוא רואה מקום להתערב בפררוגטיבה ובשיקול הדעת של המעסיק. על קביעות אלה ערערו שני הצדדים.

	נימוקי הפסק: בית הדין הארצי לעבודה בירושלים, מפי כב' השופטת נילי ארד, קיבל את ערעור קופת החולים וביטל את החלטת ביה"ד האזורי להשיב את הרופא לתפקידו בקופת חולים. ביה"ד הארצי קיבל גם את ערעור הרופא, וקבע כי ד"ר פרידלנד יוחזר לתפקידו בבית החולים למשך שנה, בסופה תתקבל החלטה סופית אם יקבל קביעות או לא, כדלהלן:

●	הואיל ופיטורי הרופא מעבודתו בקופת חולים לא היו מושא התביעה ואירעו שנתיים לאחר שהחל הדיון בתביעה לא היה מקום לפסוק על השבת הרופא לתפקידו בקופת החולים ודין ערעור הקופה - להתקבל.

●	אשר לערעור הרופא - די בכך שההחלטה להפסיק את עבודתו של הרופא בבית החולים התקבלה שלא בסמכות על ידי מנהל המחלקה במקום על ידי מנהל בית החולים כדי שתיפסל תקפותה.

●	     הליך קבלת החלטת הפיטורים היה פגום מעיקרו, היות ולא די בכך שמנהל בית החולים נמנע מלקבל החלטה מוסמכת בעניינו של הרופא, ולא די בכך שהותירה כל כולה בידי מנהל המחלקה, אלא שפעל "בעצימת עיניים" עד כדי התעלמות מעצם האירוע. 

 ●	מעבר לכך, ההחלטה בדבר הפסקת עבודתו של הרופא לוקה בפגם מהותי גם בשל כך שד"ר פרידלנד הועמד בפני מעשה מוגמר שנקט כלפיו מנהל המחלקה, תוך הפרת זכות הטיעון המהותית העומדת לו ושיסודה במשפט העבודה, בכללי המשפט המינהלי וכללי הצדק הטבעי.  

 ●	על כל אלה מתווספת החובה המוגברת החלה על ה"אחראי", דהיינו על מנהל בית החולים, להקפיד על כך שההחלטה בדבר המשך או הפסקת העסקתו של רופא בבית החולים תהא תקינה, הוגנת ותוך מתן זכות טיעון. מנהל בית החולים חייב היה להקפיד הקפדה יתרה על כך שיישמרו ולא ייפגעו זכויותיו של הרופא להשמעת טענותיו לפני מנהל בית החולים, ולאסוף את כל החומר הנוגע לעניינו של הרופא בטרם תתקבל החלטתו בגורלו, לשבט או לחסד.

●	במקרה מיוחד ויוצא דופן זה מצדיקה הצטברותם של הפגמים המהותיים שנפלו בפיטורים מתן סעד של אכיפה. על כן, תפעל קופת החולים להצבתו של ד"ר פרידלנד בתפקידו במחלקת העיניים של בית החולים במשרה של רופא ראשי משולב זמני למשך שנה, בסופה תתקבל החלטה סופית אם יקבל קביעות או לאו.

3. בג"צ: שימוש בצווי ריתוק הינו מידתי
שיקול הדעת אם להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין נתון לממשלה
	
	תמצית הפסק: בהתקינה תקנות שעת חירום עשתה הממשלה במתאם החוקיות והסבירות המוקצים לה. שיקול הדעת באם להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין נתון לממשלה ובג"צ יורה לממשלה להכריז על מצב חירום רק אם הוא סבור ששיקול דעת הממשלה חרג ממתחם הסבירות. 

	עובדות המקרה: העותרים הם עורכי דין2 ועתירתם הינה עתירה ציבורית כנגד ראש הממשלה, הממשלה, הסתדרות העובדים הכללית החדשה ומנכ"ל ההסתדרות. ביום 30.4.2003 החלה שביתה כללית במדינה, שהוכרזה ע"י הסתדרות העובדים הכללית החדשה ולא נקצב מועד לסיומה. בתגובה לשביתה התקינה הממשלה, בהתאם לסמכותה בסעיף 39 לחוק יסוד: הממשלה, תקנות שעת חירום (שירותי עבודה חיוניים בשירות הציבור), תשס"ג- 2003. בתקנות אלו הוסמכו בעלי תפקידים מסוימים לקרוא בצו לעובדים מסויימים, לעובד פלוני או סוג או חטיבה של עובדים במקום העבודה. 
 
	לטענת העותרים, לא עשתה הממשלה די בהתקנתן של תקנות שעת חירום שהתקינה, והיה עליה להכריז על מצב חירום מיוחד לפי סעיף 160 לחוק העונשין, תשל"ז- 1977, הקובע לאמור:

"ראתה הממשלה שיש ביחסי העבודה הפרעות חמורות המסכנות את הכלכלה בארץ או את המסחר עם מדינות חוץ או פוגעות בהם, רשאית היא להכריז על מצב חירום לענין סעיף זה, וכל עוד לא בוטלה האכרזה יהא דינם של המשתתף בהשבתה או בשביתה בעבודה הנוגעת להובלת משא או להסעת נוסעים דרך עסק או מסחר בישראל או בינה לבין מדינות חוץ או למתן שירות ציבורי בישראל, ושל המסית, מסייע או מעודד להשבתה או לשביתה כאמור או להמשכתן - מאסר שנה אחת". 

	הכרזת מצב חירום כזה היתה הופכת השתתפות בשביתה לעבירה פלילית.

	לטענת העותרים, השביתה הכללית במשק גורמת "הפרעות חמורות המסכנות את הכלכלה בארץ או את המסחר עם מדינות חוץ או פוגעות בהם" ומכאן שמוטלת חובה על הממשלה להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין.

	בג"צ, מפי כב' השופט מישאל חשין, דחה את העתירה וקבע כדלהלן:

●	 העתירה היא מוקדמת כי העותרים כלל לא פנו לממשלה לפני הפניה לבג"צ שזו תשקול הכרזת מצב חירום מיוחד. 

 ●	שיקול הדעת אם להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין נתון לממשלה. בית המשפט יורה לממשלה בנסיבות העניין אם להכריז על מצב חירום כזה רק אם הוא סבור ששיקול דעתה של הממשלה חרג ממתחם הסבירות.

●	    בג"צ קבע כי בהתקינה תקנות שעת חירום כפי שהתקינה, עשתה הממשלה במתחם החוקיות והסבירות המוקצים לה.

 ●	בג"צ קבע כי לא השתכנע כי בהתקנת תקנות שעת חירום ע"י הממשלה, ובאי הכרזה על מצב חירום מיוחד לפי סעיף 160 לחוק העונשין, חרגה הממשלה מסמכותה או כי פעלה שלא בסבירות בנסיבות המצדיקות התערבות בג"צ ומתן צו המורה לממשלה להפעיל את סעיף 160 לחוק העונשין.

4. מתפטר בדין מפוטר זכאי לדמי אבטלה מידיים1
הפסקת ביטוחו של עובד בקופת גמל הינה בגדר הרעה מוחשית בתנאי עבודתו 

		תמצית הפסק: ההבדל העיקרי בין עובד שפוטר לעובד שהתפטר, לעניין הזכות לדמי אבטלה, הוא שמפוטר זכאי מיידית לדמי אבטלה ואילו מתפטר זכאי לדמי אבטלה רק לאחר 3 חודשים. לכלל הזה יש סייג, כיוון שהתקנות קובעות מקרים שבהם, לעניין דמי אבטלה, גם מתפטר ייחשב כמפוטר ויהיה זכאי לדמי אבטלה מיידים, ללא המתנה של 3 חודשים. 

	עובדות המקרה: המערערת, דבורה יקותיאל2, עבדה עד לחודש 9/97 אצל מעביד בשם איתן בורוכוב אשר בעקבות פטירתו קיבלה את מלוא פיצויי הפיטורים ושוחררו לזכותה הכספים שבפוליסת ביטוח המנהלים. לאחר מכן, המשיכה המערערת לעבוד ברציפות באותו מקום אצל מעבידה אחרת בשם שרה תדהר. במהלך החודשים אוקטובר ונובמבר 97, נמשך אצל המעבידה ביטוח המנהלים ואולם, בחודש 12/97, המעבידה החדשה הודיעה למערערת על הפסקת הסדר ביטוח המנהלים. בעקבות זאת, התפטרה המערערת מעבודתה.
 
	המערערת טענה שקיימת לה רציפות זכויות במקום העבודה, כך שגם מעבידתה החדשה לא היתה יכולה, בהעדר הסכמה מצידה, לשנות חד צדדית את תנאי העסקתה ולהפסיק את הסדר ביטוח המנהלים. לכן, משאותו תנאי הופר וביטוח המנהלים הופסק הורעו מוחשית תנאי העבודה של המערערת שהצדיקו את התפטרותה תוך תשלום לאלתר של דמי האבטלה, כמו לגבי מי שפוטר מעבודתו.
 		
	נימוקי הפסק: בית הדין הארצי לעבודה בירושלים, מפי כב' השופט יגאל פליטמן, קיבל הערעור לאמור:

 ●	רציפות עבודתה של המערערת במקום עבודתה לא נקטעה עם מות מעבידה הקודם, אלא היא המשיכה לעבוד באותו מקום עבודה אצל המעבידה החדשה ובהתאם בחודשים הראשונים לעבודתה אצל מעבידתה החדשה היא עדין בוטחה בביטוח מנהלים כמו בתקופת עבודתה אצל מעבידה הקודם שנפטר.

  ●  עובדת חילופי המעבידים ועובדת תשלום פיצויי הפטורים למערערת עם פטירתו של מעבידה הקודם אינם משנים את תנאי העסקתה לעניין חיוב מעבידתה החדשה להמשיך ולבטחה בביטוח המנהלים.

●	 עובדת ביטוחה של המערערת בביטוח המנהלים ע"י המעבידה החדשה בחודשיים הראשונים להעסקתה אצלה והתפטרותה של המערערת לאחר הפסקת הביטוח, מצביעים, שגם לא היתה הסכמה מצד המערערת להפסקת הסדר ביטוח המנהלים והיא ראתה בהפסקתו הפרת חוזה עבודתה.

●	 משכך, יש לראות בהפסקת הסדר ביטוח המנהלים מצד המעבידה החדשה כשינוי חד צדדי של תנאי עבודתה של המערערת, המהווים הרעה מוחשית בתנאי עבודתה, שהצדיקו את התפטרותה של המערערת.
●	הפסקת ביטוחו של עובד בקופת גמל הינה בגדר הרעה מוחשית בתנאי עבודתו עפ"י תקנה 8 לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה) התשל"ג- 1972 ולכן, התפטרות עקב הרעה כזו הינה התפטרות מוצדקת המזכה את העובד המתפטר בדמי אבטלה מיידים כאילו פוטר מעבודתו ולא בדין מתפטר.

5. הלכת הנדימן אינה סוף פסוק
ביהמ"ש העליון פסק כי שאלת חוקתיות האיסור הפלילי להעבדה בשבת נותרה פתוחה

	תמצית הפסק: שאלת חוקתיותה של ההוראה בחוק שעות עבודה ומנוחה בדבר איסור פלילי להעביד עובדים יהודיים בשבת נדונה לגופה בבית המשפט העליון במסגרת בקשת רשות ערעור על פס"ד פלילי של ביה"ד הארצי לעבודה בשבתו כבית משפט לערעורים, בפני דן יחיד ולא בהרכב של שלושה, ועל כן אין סמכות לקיים בה דיון נוסף ואין לראות בה תקדים מחייב. ואולם, למרות שהעתירה לקיום דיון נוסף בביהמ"ש העליון נדחית מטעמים דיוניים, האפשרות להעלות את הטענה החוקתית שוב בבית המשפט העליון תישאר פתוחה בפני חברת הנדימן או גורמים אחרים. 

	עובדות המקרה : במהלך ביקורת שערכו פקחי משרד העבודה בעסקיה של חברת הנדימן בע"מ2 בצומת ביל"ו ובאשדוד בשנת 1998 נמצא כי החברה העסיקה בשני ימי שבת 12 עובדים יהודיים, זאת בניגוד להוראת חוק שעות עבודה ומנוחה. החברה הואשמה בביה"ד האזורי לעבודה בהעבדת עובדים יהודיים ביום שבת, ובסופו של ההליך הפלילי הורשעה ונדונה לקנסות כספיים בסך 55,000 ש"ח.

	החברה ערערה על הרשעתה בפני ביה"ד הארצי לעבודה, בטענה שאיסור העבדה בשבת פוגע בחוק יסוד חופש העיסוק, שכן הוא מונע מעובדים יהודיים את החופש להמשיך ולעבוד בשבת, ועל כן האיסור בטל ולא היה מקום להרשיעה. ביה"ד הארצי דחה את טענות החברה ואישר את ההרשעה וגזר הדין, בקובעו בין השאר כי במקרה זה הפגיעה בזכות היסוד החוקתית של חופש העיסוק היא מידתית, סבירה ואינה עולה על הנדרש, וכי קביעת יום המנוחה לגבי יהודים בשבת דווקא עולה בקנה אחד עם מטרת חוק היסוד לעגן את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית דמוקרטית.

	על פסיקה זו הגישה החברה בקשת רשות ערעור לביהמ"ש העליון, בפני דן יחיד - כב' השופטת דורנר, שם חזרה על טענותיה בערעור בדבר אי חוקתיות האיסור הפלילי להעסיק עובדים יהודיים בשבת. הבקשה נידונה ונדחתה לגופה מהטעמים החוקתיים שפורטו בפסה"ד של ביה"ד הארצי, והחברה הגישה עתירה לקיום דיון נוסף.

	נימוקי הפסק: ביהמ"ש העליון, מפי כב' השופט א. מצא, דחה את העתירה לדיון נוסף שהגישה החברה, אולם קבע כי החלטתה של השופטת דורנר כדן יחיד אינה חוסמת דיון בביהמ"ש העליון בשאלה החוקתית העקרונית שנותרת פתוחה להכרעת בית המשפט העליון בעתיד, כדלקמן:

●	על פי סעיף 18 לחוק יסוד השפיטה וסעיף 30 לחוק בתי המשפט ניתן לקיים דיון נוסף בביהמ"ש העליון בהרכב מיוחד של 5 שופטים ויותר רק בעניין שפסק בו ביהמ"ש העליון בהרכב של שלושה. 

●	החלטת כב' השופטת דורנר התקבלה בשבתה כדן יחיד, ודי בכך כדי להוביל לדחיית עתירה לקיום דיון נוסף.

●	במידה וסוגיית החוקתיות של האיסור הפלילי להעסקת עובדים יהודיים בשבת הייתה נדונה בהרכב של שלושה הייתה קמה עילה לכאורה לבקשה לקיומו של דיון נוסף. 

●	מדחיית הבקשה למתן רשות ערעור בפני דן יחיד, כמו גם מדחיית העתירה לקיום דיון נוסף בפני דן יחיד, לא נובע כי לא תהיה לחברת הנדימן או לאחרים ההזדמנות בעתיד להעמיד לפני ביהמ"ש העליון את הטענה בדבר חוקתיותו של האיסור הפלילי להעבדת עובדים יהודיים בשבת.

 ●	ההלכה היא כי החלטת דן יחיד, הדוחה בקשה למתן רשות ערעור, אינה מהווה תקדים מחייב לגבי הסוגיות שלגביהן התבקשה הרשות, וזאת אף אם הדיון בה נערך לגופו של עניין. 

●	בכך אין ביהמ"ש העליון מביע כל עמדה באשר לצדקת טענות חברת הנדימן לגופן, אם וכאשר תועלנה שוב בפניו. 

6. רשות השיפוט בהסתדרות - מוסד בוררות בעל נטייה מוסדית 
(פורסם בגלובס ביום 1.5.03)
ביה"ד לעבודה אינו מפנה עובדי הסתדרות לבוררות ברשות השיפוט בשל חשש מהזדהותה המוסדית

	תמצית הפסק: לא יעוכבו הליכים לצורך הפניית הסכסוך לרשות השיפוט, כאשר קיים חשש כי המעביד (ההסתדרות) שולט ומזוהה עם המוסד ההסתדרותי הבורר. 

	עובדות המקרה: ועדי העובדים במרחבים של ההסתדרות2 הגישו בקשת צד בסכסוך קיבוצי לביה"ד האזורי לעבודה בחיפה בטענה שההסתדרות, כמעביד, הפרה הסכם הבראה קיבוצי עליו היא חתומה ושמטרתו הייתה צמצום במצבת כוח האדם בהסתדרות. ההסתדרות התנגדה לבירור הסכסוך בביה"ד לעבודה וביקשה למחוק את בקשת העובדים על הסף מנימוקים שונים. לחלופין, ביקשה ההסתדרות לעכב את ההליכים החיצוניים בביה"ד לעבודה ולברר את המחלוקות בין הצדדים בהליך של בוררות פנימית ברשות השיפוט הארצית בהסתדרות.   

	ההסתדרות טענה כי הצדדים להסכם הקיבוצי קבעו בו במפורש כי חילוקי הדעות ביניהם יועברו לבוררות ברשות השיפוט, זאת בהתאם לפרק י"ג לחוקת ההסתדרות, ועל כן ביה"ד מחויב לעכב את ההליכים בפניו עד לסיום הליכי הבוררות. מנגד טענו ועדי העובדים בהסתדרות כי אין מקום לעכב את ההליכים בביה"ד וכי על ביה"ד לדון בסכסוך הקיבוצי, שכן דיון ברשות השיפוט כגוף הסתדרותי המזוהה עם ההסתדרות, בכובעה כמעביד, מביא עמו מימד של שליטת המעביד, גלויה או סמויה, בתוצאות הבוררות. עוד טענו עובדי ההסתדרות כי לאור הכוח והסמכות שיש להסתדרות כארגון עובדים, בתחום משפט העבודה, נוצרת בעייתיות בכוחה כמעביד. לכן, ההתדיינות ברשות השיפוט תביא לכך שאותו גוף הוא בו-זמנית גם המעביד, גם ארגון העובדים, וגם הרשות השופטת.

	נימוקי הפסק: ביה"ד האזורי לעבודה בחיפה, מפי כב' השופטת עפרה ורבנר, קיבל את טענות עובדי ההסתדרות ופסק כי בנסיבות המקרה אין מקום לעכב את ההליכים בביה"ד, זאת למרות קיומה של הסכמה קיבוצית להעברת חילוקי דעות בין הצדדים להכרעתה של רשות השיפוט הארצית, ופסק לאמור:

	●	ככל שאין המדובר בבוררות מחויבת מכוח חוק, אלא בבוררות מכוח הסכם בין הצדדים, מסור העניין לשיקול דעתו של בית הדין האם לעכב את ההליכים שבפניו אם לאו. המגמה של בתי הדין לעבודה היא בד"כ לעודד בוררות קיבוצית, ולכן בדרך כלל יעכב ביה"ד את ההליכים בביה"ד לצורך דיון בבוררות. 

	●	בין השיקולים לסרב לבקשת עיכוב הליכים נמצא השיקול בדבר היות המוסד הבורר מזוהה עם אחד הצדדים לבוררות והמתנגד לעיכוב חושש שהבורר לא יוכל להינתק מהזדהותו המוסדית בעת דונו בבוררות. 

	●	שיקול נוסף לסירוב לבקשה לעיכוב הליכים הוא כשמדובר במחלוקת בעלת חשיבות רבה לציבור גדול של אנשים, או עניין המעורר בעיות משפטיות סבוכות ובפרט כאשר המדובר בגוף בוררים הקיים לפי תקנון המעביד. 

	●	גישת בית הדין הארצי הייתה שתחושה שיש למי מהצדדים כי שני הצדדים אינם שווים בפני הבורר, יש בה כדי להצדיק שלא לעכב את ההליך בפני בית הדין לצורך פניה לבוררות.

	●	בענייננו, אותה עורכת דין המייצגת את ההסתדרות בפנינו, עו"ד אורה ברנט, ייצגה אף את רשות השיפוט הארצית בהסתדרות. החשש של עובדי ההסתדרות, בנסיבות העניין, הוא שרשות השיפוט בהסתדרות הינה גוף המיוצג על ידי אותם עורכי דין של ההסתדרות כמו ההסתדרות עצמה. חשש כי המעביד שולט על הבורר הוא חשש שיש בו כדי להצדיק אי-היענות לבקשת ההסתדרות לעיכוב הליכים, גם אם המדובר בחשש סובייקטיבי.

7. נמחקו תביעות גמלאי "נשר" שהתכחשו להסכם פרישה קיבוצי ואישי
ביה"ד נתן תוקף לויתור הגמלאים בשל שיהוי תביעתם ואי השבת הסכומים שקיבלו מכוח כתבי הויתור

	תמצית הפסק: יש ליתן תוקף להסכם פרישה קיבוצי לאור היותו פרי משא ומתן קיבוצי, חתימת הגמלאים מרצונם החופשי על כתבי ויתור אישיים מקיפים ויסודיים המכסים כל תביעה אפשרית, הזמן הבלתי סביר שחלף ממועד חתימת ההסכם ועד להגשת התביעה (שנה) ואי מילוי חובת ההשבה שנטלו על עצמם הגמלאים להשיב את הסכומים העודפים שקיבלו מכוח כתב הויתור. 

	עובדות המקרה: בשנת 2001 נחתם הסכם קיבוצי בין מפעל המלט "נשר" לועד עובדי נשר וההסתדרות2 בו הוסכם על סיום העסקתם של כ40- עובדים בחברה בתנאים משופרים. עפ"י ההסכם הקיבוצי חתם כל עובד גם על כתב ויתור אישי מפורט בנוסח מוסכם מראש, שאושר על ידי ההסתדרות.

	לאחר כשנה הגישו הגמלאים תביעה נגד החברה וההסתדרות שבה ביקשו מביה"ד לעבודה סעד הצהרתי כי כתב הויתור עליו חתמו - בטל. לטענתם, הם אולצו לחתום על ידי החברה על כתב הויתור, ולא ניתן להם לעיין בו קודם לחתימתם. עוד טענו הגמלאים, כי לפי חוק שוויון הזדמנויות בעבודה תנאי פרישתם הם תנאים מקפחים לעומת תנאי פרישה עדיפים ש"נשר" העניקה לעובדים פורשים אחרים בשנת 2000, ועל כן הם זכאים לקבל הפרשים, בסכומים גדולים, לתנאי פרישתם. 

	החברה טענה מצדה כי יש לתת תוקף לכתב הויתור משום שנחתם מכוח הסכם קיבוצי. עוד טענה החברה כי התביעה הוגשה תוך שיהוי בלתי סביר, וכי טענת האפליה שהועלתה על ידי הגמלאים מכוח חוק שוויון הזדמנויות התיישנה בעבור שנה. לאור האמור, ביקשה "נשר" למחוק את תביעת הגמלאים על הסף.

	ההסתדרות הצטרפה לעמדת החברה, וטענה כי לגמלאים לא נגרמה כל הפתעה בהסכם הפרישה, שכן הוא היה תוצאה של משא ומתן קיבוצי שנפרש על פני חמישה חודשים, וכי למרות שהעובדים ידעו על הסכם הפרישה הם לא פנו להסתדרות בבקשת סיוע או הבהרה. לטענת ההסתדרות, קבלת טענות הגמלאים במקרה זה פירושו סיכול יחסי עבודה קיבוציים מתמשכים.

	נימוקי הפסק: ביה"ד האזורי לעבודה בחיפה, מפי כב' השופט מיכאל שפיצר, החליט למחוק את תביעת הגמלאים על הסף ופסק כי בנסיבות המקרה יש לתת תוקף להסכם הפרישה הקיבוצי ולכתב הויתור האישי עליו חתמו הגמלאים, לאמור:

	●	ערים אנו לפסיקתו של ביה"ד הארצי לפיה אין לתת תוקף לכתב ויתור אלא לאחר בדיקה קפדנית. ואולם המקרה שלפנינו שונה, שכן מסלול הפרישה והתנאים שהוענקו לעובדים הפורשים הותוו בהסכם קיבוצי.  

	●	בפנינו כתב ויתור מקיף ויסודי, שמקורו כאמור בהסכם קיבוצי, והוא מכסה כל תביעה אפשרית. זאת ועוד, לא רק שכל גמלאי אישר כי חתם על כתב הויתור מרצונו החופשי ולאחר שפירוט גמר החשבון הוסבר לו, אלא שבשולי כתב הויתור צוין אישור נוסף החתום ע"י נציג ועד העובדים והחברה. 

	●	אין צורך להכביר במילים על החשיבות שיש לתת להסכם פרישה שהוא תוצאה של מו"מ קיבוצי ושעה שכל הנתונים מונחים לנגד עיניו של העובד. על כן, נטייתו של ביה"ד להתערב בהסכמים קיבוציים היא קטנה ותיעשה רק בנסיבות מיוחדות. 

	●	חלוף למעלה משנה ממועד חתימת הסכם הפרישה הקיבוצי ועד להודעת על ביטול ההסכם שנשלחה על ידי ב"כ הגמלאים ל"נשר" חורגת מאוד ממתחם הסבירות, ודי בה כדי למחוק את התביעות על הסף. 

	●	יכלו הגמלאים לסרב לחתום על ההסכם ולהגיש תביעה לקבלת הכספים המגיעים להם, אולם הם נטלו את הכספים, ועל כן חובת החתימה אינה מהווה אילוץ או כפייה מצד החברה. 

	●	זכותם של הגמלאים לתבוע את תיקונו של הסכם הפרישה. אלא שהם הודיעו כי ההסכם מבוטל, ועל כן חובתם הייתה להשיב תחילה ל"נשר" את כל סכומי היתר שקיבלו תמורת חתימתם על כתב הויתור - זאת כתנאי מוקדם לפתיחת שעריו של ביה"ד. הגמלאים אינם יכולים עתה להפוך את הודעת הביטול ששלחו להודעת ביטול חלקית ולהשאיר בידם את כל הסכומים העודפים.

	●	ככל שהסכומים העודפים שקיבלו הגמלאים גדלים, ומתארכת תקופת הפנסיה התקציבית בה נושאת "נשר" בגינם, כך גם המשקל שמייחסים לאי השבת הכספים על ידם. 

	●	תביעות היחיד מסוג זה, הבאות לאחר מו"מ קיבוצי שהבשיל לכלל הסכם, עלולות לערער את אושיות היחסים הקיבוציים, כמו גם את נכונותם של מעבידים להיכנס למו"מ קיבוצי עם הארגון היציג, ולהציע באמצעותו תנאי פרישה עודפים שעה שלאחר מכם הם חשופים לתביעות נוספות, ואין לדבר סוף.

	●	השיקול שעמד לנגד עיני הגמלאים בבקשה למתן פס"ד הצהרתי במקום פירוט סכומי תביעותיהם היה הרצון להימנע מתשלום אגרות משפט. הגשת תביעה מכומתת אחת של גמלאי בודד מוכיחה כי ניתן היה לכמת את תביעת הגמלאים כולם. על כן, כאשר ניתן לפרט סכומי אגרה - אין לבקש סעד הצהרתי גרידא. 

8. איסור העבדה בשבת פוגע בחופש העיסוק אך במידה ולתכלית ראויה
יום השבת הינו קניין לאומי וערך חברתי לא פחות מאשר ערך דתי מקודש

	תמצית הפסק: איסור העבדה בשבת פוגע בחופש העיסוק של עובדים יהודים המעונינים לעבוד גם בשבת. אולם, פגיעה זו היא מידתית, שכן ניתן לקבל היתר מיוחד להעבדת יהודים בשבת, והיא נעשית לתכלית ראויה - קיום הזכות הסוציאלית של עובד ליום מנוחה שבועי ושמירה על צביונה הלאומי של מדינת ישראל, כמדינה יהודית. 

	עובדות המקרה : במהלך ביקורת שערכו פקחי משרד העבודה בעסקיה של חברת הנדימן בע"מ2 בצומת ביל"ו ובאשדוד בשנת 1998 נמצא כי החברה העסיקה בשני ימי שבת 12 עובדים יהודיים, זאת בניגוד להוראת חוק שעות עבודה ומנוחה. החברה הואשמה בביה"ד האזורי לעבודה בהעבדת עובדים יהודיים ביום שבת, ובסופו של דיון הורשעה, זאת בהסתמך בין היתר על תמציות רישום שהגישה המדינה ולפיהם מדובר בעובדים יהודיים. על החברה הושת קנס כספי בסך של 55,000 ש"ח, שהוא כמחצית מגובה הקנס המירבי שניתן היה להטיל על החברה בהתחשב במספר העובדים לגביהם הורשעה בהעסקתם בניגוד לחוק. 

	החברה ערערה על הרשעתה בפני ביה"ד הארצי לעבודה, בטענה שאיסור העבדה בשבת פוגע בחוק יסוד חופש העיסוק, שכן הוא מונע מעובדים יהודיים את החופש להמשיך ולעבוד בשבת, ועל כן האיסור בטל ולא היה מקום להרשיעה. עוד טענה החברה כי לא הוכח כלל שמדובר היה בעובדים שהם יהודיים, וכי על פי חוק מרשם אוכלוסין תמציות הרישום שהוגשו לביה"ד האזורי אינן ראיה ליהדותם של עובדים.

	ביה"ד הארצי דחה את טענות החברה ואישר את ההרשעה וגזר הדין. על פסיקה זו הגישה החברה בקשת רשות ערעור לביהמ"ש העליון, שם חזרה על טענותיה בערעור. 

	נימוקי הפסק: ביהמ"ש העליון, מפי כב' השופטת דליה דורנר, דחה את הבקשה לרשות ערעור שהגישה החברה, הותיר על כנו את פסיקתו של ביה"ד הארצי לעבודה ואף חיזק את ההלכה, כדלקמן:

●	איסור העבודה בשבת הקבוע בחוק שעות עבודה ומנוחה אכן פוגע בחופש העיסוק, אולם פיסקת ההגבלה שבסעיף 4 לחוק יסוד חופש העיסוק מתירה פגיעה בחופש העיסוק בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה ובמידה שאינה עולה על הנדרש. בענייננו, חוק שעות עבודה ומנוחה מקיים את כל תנאי פסקת ההגבלה. 

●	יום השבת הינו קניין לאומי לא פחות מאשר ערך דתי.

●	קביעת יום המנוחה לעובד יהודי דווקא בשבת היא תכלית ראויה המגשימה את ערכיה של המדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית. דהיינו, קיום הזכות הסוציאלית של העובד היהודי ליום מנוחה שבועי ושמירה על צביונה הלאומי של מדינת ישראל כמדינה יהודית ע"י יצירת פרהסיה של מנוחה שבועית ברחבי המדינה בשבת. 

●	איסור העבדה בשבת מקיים גם את דרישת המידתיות שבחוק יסוד חופש העיסוק, אשר נקבעה לפי מבחני ההתאמה, הפגיעה הפחותה והיחסיות, המופעלים באופן מצטבר. איסור העבדה ביום מנוחה מגשים ללא ספק את תכליותיו ועומד על כן במבחן ההתאמה. לעניין הפגיעה הפחותה, החוק מאפשר למזער את הפגיעה בעובדים היהודים ובציבור הנזקק לשירותיו דווקא ביום השבת ע"י התרת עבודה בשבת באמצעות חוקי עזר עירוניים. מתן שיקול הדעת לעירייה בהוצאת חוקי עזר עירוניים מגשים את מבחן היחסיות, שכן בגדרו נערך האיזון המתאים בין התועלת שביום המנוחה לבין הנזק שבפגיעה בחופש העיסוק. 

●	אשר לטענת החברה כי חוק שעות עבודה ומנוחה אינו מידתי שכן הוא אינו מתחשב בצרכי חלקים נרחבים של האוכלוסייה ביום השבת המעדיפה בילוי משפחתי במרכזי קניות - טענה זו אינה נוגעת לתוקפו של החוק אלא לדרכי הפעלתו. החוק מאפשר כאמור מתן היתרי עבודה בשבת, אלא שהחברה בחרה להעסיק עובדים יהודים בשבת ללא קבלת היתר ואף מבלי לבקשו כלל. 

   9.  בג"צ : שימוש בצווי ריתוק הינו מידתי לעומת הפיכת השתתפות בשביתה לעבירה פלילית 
	
		תמצית הפסק: העותרים הם עורכי דין2 ועתירתם הינה עתירה ציבורית כנגד ראש הממשלה, הממשלה, הסתדרות העובדים הכללית החדשה ומנכ"ל ההסתדרות. ביום 30.4.2003 החלה שביתה כללית במדינה, שהוכרזה ע"י הסתדרות העובדים הכללית החדשה ולא נקצב מועד לסיומה. בתגובה לשביתה התקינה הממשלה, בהתאם לסמכותה בסעיף 39 לחוק יסוד: הממשלה, תקנות שעת חירום (שירותי עבודה חיוניים בשירות הציבור), תשס"ג- 2003. בתקנות אלו הוסמכו בעלי תפקידים מסוימים לקרוא בצו לעובדים מסויימים, לעובד פלוני או סוג או חטיבה של עובדים במקום העבודה. 
	עובדות המקרה: לטענת העותרים, לא עשתה הממשלה די בהתקנתן של תקנות שעת חירום שהתקינה, והיה   עליה להכריז על מצב חירום מיוחד לפי סעיף 160 לחוק העונשין, תשל"ז- 1977, הקובע לאמור :
" ראתה הממשלה שיש ביחסי העבודה הפרעות חמורות המסכנות את הכלכלה בארץ או את המסחר עם מדינות חוץ או פוגעות בהם, רשאית היא להכריז על מצב חירום לענין סעיף זה, וכל עוד לא בוטלה האכרזה יהא דינם של המשתתף בהשבתה או בשביתה בעבודה הנוגעת להובלת משא או להסעת נוסעים דרך עסק או מסחר בישראל או בינה לבין מדינות חוץ או למתן שירות ציבורי בישראל, ושל המסית, מסייע או מעודד להשבתה או לשביתה כאמור או להמשכתן - מאסר שנה אחת". 
	הכרזת מצב חירום כזה היתה הופכת השתתפות בשביתה לעבירה פלילית.

	לטענת העותרים, השביתה הכללית במשק גורמת "הפרעות חמורות המסכנות את הכלכלה בארץ או את המסחר עם מדינות חוץ או פוגעות בהם" ומכאן שמוטלת חובה על הממשלה להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין.
		
	בג"צ, מפי כב' השופט מישאל חשין, דחה את העתירה וקבע כדלהלן:

●	העתירה היא מוקדמת כי העותרים כלל לא פנו לממשלה לפני הפניה לבג"צ שזו תשקול הכרזת מצב חירום מיוחד. 

●	שיקול הדעת אם להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין נתון לממשלה. בית המשפט יורה לממשלה בנסיבות העניין אם להכריז על מצב חירום כזה רק אם הוא סבור ששיקול דעתה של הממשלה חרג ממתחם הסבירות.

●	בג"צ קבע כי בהתקינה תקנות שעת חירום כפי שהתקינה, עשתה הממשלה במתחם החוקיות והסבירות המוקצים לה.

●	בג"צ קבע כי לא השתכנע כי בהתקנת תקנות שעת חירום ע"י הממשלה, ובאי הכרזה על מצב חירום מיוחד לפי סעיף 160 לחוק העונשין, חרגה הממשלה מסמכותה או כי פעלה שלא בסבירות בנסיבות המצדיקות התערבות בג"צ ומתן צו המורה לממשלה להפעיל את סעיף 160 לחוק העונשין.

●	שיקול הדעת אם להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין נתון לממשלה. בית המשפט יורה לממשלה בנסיבות העניין אם להכריז על מצב חירום כזה רק אם הוא סבור ששיקול דעתה של הממשלה חרג ממתחם הסבירות.
 10. דמי אבטלה מידיים למתפטר בדין מפוטר מחמת הרעה מוחשית בתנאי עבודתו1
	
		תמצית הפסק: ההבדל העיקרי בין עובד שפוטר לעובד שהתפטר, לעניין הזכות לדמי אבטלה, הוא שמפוטר זכאי מיידית לדמי אבטלה ואילו מתפטר זכאי לדמי אבטלה רק לאחר 3 חודשים. לכלל הזה יש סייג, כיוון שהתקנות קובעות מקרים שבהם, לעניין דמי אבטלה, גם מתפטר ייחשב כמפוטר ויהיה זכאי לדמי אבטלה מיידים, ללא המתנה של 3 חודשים. 

	עובדות המקרה: המערערת, דבורה יקותיאל2, עבדה עד לחודש 9/97 אצל מעביד בשם איתן בורוכוב אשר בעקבות פטירתו קיבלה את מלוא פיצויי הפיטורים ושוחררו לזכותה הכספים שבפוליסת ביטוח המנהלים. לאחר מכן, המשיכה המערערת לעבוד ברציפות באותו מקום אצל מעבידה אחרת בשם שרה תדהר. במהלך החודשים אוקטובר ונובמבר 97, נמשך אצל המעבידה ביטוח המנהלים ואולם, בחודש 12/97, המעבידה החדשה הודיעה למערערת על הפסקת הסדר ביטוח המנהלים. בעקבות זאת, התפטרה המערערת מעבודתה.
 
	המערערת טענה שקיימת לה רציפות זכויות במקום העבודה, כך שגם מעבידתה החדשה לא היתה יכולה, בהעדר הסכמה מצידה, לשנות חד צדדית את תנאי העסקתה ולהפסיק את הסדר ביטוח המנהלים. לכן, משאותו תנאי הופר וביטוח המנהלים הופסק הורעו מוחשית תנאי העבודה של המערערת שהצדיקו את התפטרותה תוך תשלום לאלתר של דמי האבטלה, כמו לגבי מי שפוטר מעבודתו.
 		
	נימוקי הפסק: בית הדין הארצי לעבודה בירושלים, מפי כב' השופט יגאל פליטמן, קיבל את הערעור לאמור:

●	רציפות עבודתה של המערערת במקום עבודתה לא נקטעה עם מות מעבידה הקודם, אלא היא המשיכה לעבוד באותו מקום עבודה אצל המעבידה החדשה ובהתאם בחודשים הראשונים לעבודתה אצל מעבידתה החדשה היא עדין בוטחה בביטוח מנהלים כמו בתקופת עבודתה אצל מעבידה הקודם שנפטר.

●	עובדת חילופי המעבידים ועובדת תשלום פיצויי הפטורים למערערת עם פטירתו של מעבידה הקודם אינם משנים את תנאי העסקתה לעניין חיוב מעבידתה החדשה להמשיך ולבטחה בביטוח המנהלים.

●	עובדת ביטוחה של המערערת בביטוח המנהלים ע"י המעבידה החדשה בחודשיים הראשונים להעסקתה אצלה והתפטרותה של המערערת לאחר הפסקת הביטוח, מצביעים, שגם לא היתה הסכמה מצד המערערת להפסקת הסדר ביטוח המנהלים והיא ראתה בהפסקתו הפרת חוזה עבודתה.

●	משכך, יש לראות בהפסקת הסדר ביטוח המנהלים מצד המעבידה החדשה כשינוי חד צדדי של תנאי עבודתה של המערערת, המהווים הרעה מוחשית בתנאי עבודתה, שהצדיקו את התפטרותה של המערערת.

●	הפסקת ביטוחו של עובד בקופת גמל הינה בגדר הרעה מוחשית בתנאי עבודתו עפ"י תקנה 8 לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה) התשל"ג- 1972 ולכן, התפטרות עקב הרעה כזו הינה התפטרות מוצדקת המזכה את העובד המתפטר בדמי אבטלה מיידים כאילו פוטר מעבודתו ולא בדין מתפטר.
11. לבכירים בחברות ממשלתיות אין הסדר של הצמדת שכר לשכרם של חברי כנסת
	
	תמצית הפסק: לבכירים בחברות ממשלתיות אין הסדר של הצמדת שכר לשכרם של חברי כנסת, לא הסדר מפורש ולא הסדר מכוח נוהג. לכל היותר, קיים לבכירים הסדר של הצמדה לחברי הכנסת לעניין שיטת עדכון השכר.

	עובדות המקרה: שלוש קבוצות של עובדים בכירים2 אשר הועסקו או מועסקים עפ"י חוזים אישיים בחברות ממשלתיות - בזק, אל על והתעשייה האווירית - הגישו בשנת 1997 תביעה נגד החברות, שאלה יעלו את שכרם של העובדים בשיעור של 33%, כפי שהועלה שכרם של חברי הכנסת וסגני השרים בהתאם למסקנות ועדת רוזן צבי. החברות הממשלתיות מתנהלות במסגרת חוק החברות הממשלתיות הקובע בסעיף 32 (א)(4) כי החובה והאחריות לשכרם ותנאי עבודתם של הפקידים הבכירים בחברה מוטלים על דירקטוריון החברה, וזאת באישור הממשלה ולפי כללים שהיא תקבע.

	במסגרת החלטות ממשלה מהשנים 1975-1979 הוסדרו תנאי העסקתם של העובדים הבכירים בחברות ממשלתיות באמצעות חוזים אישיים, כאשר רשות החברות הממשלתיות הוסמכה לנסח חוזים אישיים אחידים. בחוזים אלו כלולה גם הוראה בדבר גובה השכר ועדכון השכר - וזאת בדרך של הפנייה להוראות החוק, הוראות רשות החברות הממשלתית ובדרגים נמוכים משל מנכ"ל גם בדרך של הפניה לעדכון שכר המנכ"ל.

	בפועל, העדכונים של שכר בכירי החברות הממשלתיות חפפו עפ"י הנחיית רשות החברות הממשלתיות (למעט העדכון בשיעור 33%) את עדכוני השכר של בכירי הרשות הציבורי, אשר כשלעצמם חפפו את עדכוני השכר של סגני השרים אשר חפפו את עדכוני השכר של חברי הכנסת. לטענת הבכירים, החפיפה הנ"ל, תאמה מחד, הבטחה שניתנה לבכירים טרם החתימה על החוזים האישיים בדבר הצמדה לשכר סגני השרים ובכירי השירות הציבורי ומאידך, יצרה מנהג של דרך ושיטת עדכון. במסגרת העדכונים שהוחלו על שכר בכירי החברות הממשלתיות הוחלה עליהם בשנת 1984 הפחתת שכר, כמו ההפחתה שחלה על חברי הכנסת וסגני השרים וגם תוספת, בשיעור 21% שהוחלה על חברי הכנסת בשנת 1992 בעקבות מסקנות ועדת קוברסקי וכן העדכונים השוטפים בהצמדה לשינויים בשכר הממוצע במשק, כמו לגבי ח"כ, סגני השרים ובכירי המגזר הציבורי.
		
	ביה"ד האזורי לעבודה דחה את התביעה וקבע כי לפי סעיף עדכון השכר בחוזה האישי הממשלה באמצעות רשות החברות הממשלתיות היא שתקבע את השכר אשר ישולם לפקידים בכירים של החברות הממשלתיות אין להרחיב את פירוש התניה כך שתפורש כסעיף הצמדת שכר. ומכאן הערעור לבית הדין הארצי לעבודה.

	נימוקי הפסק: בית הדין הארצי לעבודה, מפי כב' הנשיא סטיב אדלר, כב' השופטת נילי ארד וכב' השופט שמואל צור דחה את הערעור וקבע כי לבכירים בחברות ממשלתיות אין הסדר של הצמדת שכר לשכרם של חברי כנסת, לא הסדר מפורש ולא הסדר מכוח נוהג, ונימק :

●	המפתח לבחינת זכויותיהם של העובדים הבכירים נעוץ בהוראות חוזה העבודה האישי. חוזה העבודה מבחין בבירור בין ההוראה בדבר גובה השכר מצד אחד לעומת ההוראה בדבר דרך עדכון השכר מצד שני. בחוזה העבודה האישי אין כל הוראה להצמדת שכר הבכירים לזה של סגני שרים או למנהלים כלליים ואילו לגבי עדכון השכר נקבע בחוזה העבודה מנגנון "אוטומטי" של הצמדת שכר לשינויים בשכר הממוצע במשק.

●	העובדה שאותו מנגנון עדכון קיים גם לגבי חברי כנסת, אינה מלמדת בהכרח שקיימת זיקה של הצמדה בין "שכרם ותנאי שרותם" של הבכירים בחברות ממשלתיות לאלה של חברי כנסת או סגני שרים. 

●	לכל היותר, ניתן לטעון להצמדת הסדר עדכון של שכר העובדים הבכירים לזה של חברי הכנסת וגם אז "הצמדה" זו מתייחסת לעניין "עדכון" השכר ולא לעניין "שינוי" השכר, דהיינו למנגנון שמירה על הערך הריאלי ולא לתוספת הנובעת משינוי מהותי בסולם השכר או במבנה השכר. 

●	הענקה חד פעמית של תוספת שכר של 20%, בעקבות הגדלת שכר חברי הכנסת, אינה מלמדת על קיומו של הסדר הצמדה או על קיומו של נוהג, בדבר הצמדה.

●	יתרה מזאת, שכרם של המנהלים הבכירים בחברות הממשלתיות נקבע ע"י המעסיק והממשלה, ע"פ מדיניות הנקוטה בידיהם וע"פ שיקול דעתם. עצם ההחלטה החריגה להעניק לקבוצת עובדים תוספת שכר בעקבות תוספת שכר ריאלית שניתנה לגוף אחר אינה מצמיחה זכות לאותה קבוצת עובדים לקבלת תוספת אחרת שניתנה בכנסת בנסיבות אחרות, שנים אחריה.

●	תוספת השכר שניתנה לחברי הכנסת בשיעור של 33% הייתה שינוי מהותי במבנה השכר ולא תוספת שהינה בבחינת עדכון שכר.

●	הפחתת השכר של בכירי החברות הממשלתיות בדומה לזו של חברי הכנסת, אינה מעידה בהכרח על הסדר של הצמדה הבא במקום ובנוסף להסדר דומה של עדכון השכר, בנסיבות בהן ההפחתה בשכר הייתה על רקע מצבו הקשה של משק המדינה, אשר בשלו נדרשו כל העובדים במשק לויתור מסוים בשכרם.

12.  בג"צ: תארי אוניברסיטת לטביה מזכים בהטבות / דירוגי שכר
	
	תמצית הפסק: יש להעניק לבוגרי נציגות אוניברסיטת לטביה את דירוגי השכר וההטבות כיוון שלא הוכח כי כל אחד מהבוגרים, ברמה האישית, השיג את תארו האקדמי שלא כדין. עם זאת, רשאית המדינה לשלול זכאות להטבות מבוגרים אשר קיימות לגביהם ברמה האישית הוכחות ברורות ומשכנעות ברמה הנדרשת על פי כלל הראיה המנהלית שהתואר האקדמאי הושג על ידם במרמה או בדרכים לא כשרות אחרות.

	עובדות המקרה: נציגות אוניברסיטת לטביה פעלה בישראל כנציגות של אוניברסיטה זרה בשיטת הלמידה מרחוק, החל משנת 1996. הנציגות קיבלה אישורים להקניית תארים אקדמיים במינהל עסקים, חינוך ומדעי התנהגות מהמועצה להשכלה גבוהה. בוגרי נציגות האוניברסיטה אשר משרתים במדינה (עובדי מדינה, חיילים, שוטרים וסוהרים) קיבלו "אישורי שקילות", אשר משמעותם היא כי תארים אשר ניתנו ע"י נציגות אוניברסיטת לטביה יהיו שקולים לתארים מקבילים ישראליים מוכרים, ככל שהדבר נוגע לדירוג שכר והטבות של עובדים שירות המדינה. על כן, זיכו "אישורי שקילות" אלה את עובדי שירות המדינה וכן את משרתי צה"ל, המשטרה והשב"ס הנ"ל אשר תנאי שכרם מוצמדים להם, בהטבות שונות הכוללות הטבות בתנאי הדרוג והשכר.

		בעקבות חקירת משטרה וממצאים, אשר הראו לכאורה כי הלימודים באוניברסיטת לטביה אינם משקפים רמה אקדמית נאותה, התקבלה החלטה ע"י הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר וע"י  נציב שירות המדינה, שלא להעניק יותר אישורי שקילות לבוגרי נציגות אוניברסיטת לטביה שטרם קיבלו אישורי שקילות, וכן לשלול אישורי שקילות שהוענקו בעבר לבוגרי נציגות האוניברסיטה. בכך נשללו מהובגרים הטבות שכר בהיקף של עד 5,000 ש"ח לחודש.
		כנגד החלטות הממונה על השכר, נציב שירות המדינה, פרקליטות המדינה וגורמי ממשלה אחרים הוגשו 6 עתירות לבג"צ ע"י בוגרי נציגות אוניברסיטת לטביה בישראל. 

	נימוקי הפסק: בג"צ מפי כבוד המשנה לנשיא הש' ת. אור, בהסכמתן של כב' הש' ביניש וכב' הש' חיות, קיבל את העתירה וקבע כי אין למנוע מבוגרי נציגות אוניברסיטת לטביה את זכותם להמשיך ולקבל את ההטבות הכרוכות בתואר אשר קיבלו וכן את הזכות שועדת השקילות תדון בבקשות להכרת שקילות של תארים אם בקשות כאלה הוגשו לה וטרם הוחלט בהן על ידה, ונימק:

●	אחת מזכויות היסוד הינה כי רשות מנהלית לא תפגע באדם אלא אם ניתנה לו לפני כן זכות טיעון. למרות שזכות טיעון ניתנה ברמה הכללית לארגוני המורים ולגופים אחרים, משלא ניתנה לכל אחד מהעותרים זכות טיעון ברמה האינדיוידואלית, יצא שהחלטת הממונה על השכר ונציב שירות המדינה לשלילת ההטבות ניתנה על בסיס תשתית עובדתית לקויה.

●	לא הועלתה כל טענה כנגד הרמה האקדמית של הלימודים כפי שהתנהלו באוניברסיטת לטביה ולא כי תכנית הלימודים בנציגות אוניברסיטת לטביה, נופלת מתוכניות לימוד אחרות הקיימות במסגרת למידה מרחוק.  

●	ההחלטה שלא להעניק אישורי שקילות אינה מידתית, בכך שהיא פוגעת בזכויות רבים, אשר אין ראיות/ממצאים לגביהם כי פעלו במרמה והשיגו תואריהם שלא כדין.
 
●	המדינה רשאית לשלול את הזכות להטבות רק מבוגרי נציגות האוניברסיטה אשר קיימות לגביהם, אישית, הוכחות ברורות ומשכנעות, ברמה הנדרשת על פי הראיה המנהלית, כי התואר האקדמאי הושג על ידם במרמה או בדרכים לא כשרות.
ד. 	ההרצאה השנתית לזכר השופט צבי ברנזון ז"ל- אתיקה ומשפט

ביום 30.1.04 התקיימה ההרצאה השנתית השלישית לזכר השופט צבי ברנזון וחלוקת המלגות של קרן ברנזון  לסטודנטים למשפטים המצטיינים בלימודיהם ובפעילות למען הקהילה. 
ההרצאה התקיימה בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, בחסות ארבעה גופים: לשכת עורכי הדין, האוניברסיטה העברית , משכנות שאננים וקרן ברנזון.
המרצה השנה היה פרופ' יצחק זמיר, שופט (בדימוס) של ביהמ"ש העליון.
נושא ההרצאה: אתיקה ומשפט.  

	

§
m	הכרזת מצב חירום כזה היתה הופכת השתתפות בשביתה לעבירה פלילית.

	לטענת העותרים, השביתה הכללית במשק גורמת "הפרעות חמורות המסכנות את הכלכלה בארץ או את המסחר עם מדינות חוץ או פוגעות בהם" ומכאן שמוטלת חובה על הממשלה להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין.
		
	בג"צ, מפי כב' השופט מישאל חשין, דחה את העתירה וקבע כדלהלן:

●	העתירה היא מוקדמת כי העותרים כלל לא פנו לממשלה לפני הפניה לבג"צ שזו תשקול הכרזת מצב חירום מיוחד. 

●	שיקול הדעת אם להכריז על מצב חירום לפי סעיף 160 לחוק העונשין נתון לממשלה. בית המשפט יורה לממשלה בנסיבות העניין אם להכריז על מצב חירום כזה רק אם הוא סבור ששיקול דעתה של הממשלה חרג ממתחם הסבירות.

●	בג"צ קבע כי בהתקינה תקנות שעת חירום כפי שהתקינה, עשתה הממשלה במתחם החוקיות והסבירות המוקצים לה.

●	בג"צ קבע כי לא השתכנע כי בהתקנת תקנות שעת חירום ע"י הממשלה, ובאי הכרזה על מצב חירום מיוחד לפי סעיף 160 לחוק העונשין, חרגה הממשלה מסמכותה או כי פעלה שלא בסבירות בנסיבות המצדיקות התערבות בג"צ ומתן צו המורה לממשלה להפעיל את סעיף 160 לחוק העונשין.

●	שיקול הדעת אם להכריז על מצב חירום לפe